КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №319/885/14-ц
Провадження №2/319/285/2014
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 вересня 2014 року смт Куйбишеве

Суддя Куйбишевського районного суду Запорізької області Солодовніков Р.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про визнання договору купівлі продажу житлового будинку недійсним, виключення його із складу спадкового майна, розподіл спадкового майна та стягнення коштів на поховання,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 за дорученням ОСОБА_5 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним договір купівлі продажу будинку, укладений між ОСОБА_2 і ОСОБА_6, та посвідчений державним нотаріусом Куйбишевської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 як наслідок фіктивної угоди, виключити з складу спадкового майна після смерті ОСОБА_6 житловий будинок №4 по вул. Фрунзе в с.Черешневе Куйбишевського району Запорізької області, стягнути з відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на свою користь по 21382,78 гривень з кожної в рахунок відшкодування витрат на поховання ОСОБА_8

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням статті 119 ЦПК України, відповідно до вимог якої, позивач повинен зазначити виклад обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ст.1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних прав з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб...

Згідно із ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Спір про право характеризує такий стан відносин, коли між сторонами існують певні розбіжності з приводу наявності, змісту та обсягу прав і обовязків, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

Враховуючи вимоги, встановлені законом, позивачу необхідно зазначити у позові обставини та докази, якими вона обґрунтовує свої позовні вимоги, а саме:

- які права, свободи та інтереси позивача, в наслідок укладання відповідачем ОСОБА_2 та ОСОБА_6 договору купівлі-продажу будинку, були порушені, та якими законами вони встановлені, враховуючи те, що позивач не є стороною у договорі, який вона просить визнати недійсним;

- у чому полягає спір та яка матеріальна правова заінтересованість позивача в ініційованому нею позові;

- обставини та зазначення доказів, якими обґрунтовуються посилання позивача про те, що укладений відповідачем ОСОБА_2 та ОСОБА_6 договір купівлі-продажу будинку є фіктивною угодою.

В порушення п.2 ч. 2 ст.119 ЦПК України у позовні заяві не зазначені імя представника позивача, яка подає позовну заяву від імені позивача, її місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку.

Як вбачається із змісту позовних вимог: визнати недійсним договір купівлі-продажу будинку від 17.01.1995 року, посвідчений державним нотаріусом Куйбишевської державної нотаріальної контори Запорізької області ОСОБА_7 , прихожу до висновку, що рішення у справі може вплинути на права та обовязки інших осіб, які не залучені до участі у справі:

- Куйбишевська державна нотаріальна контора Запорізької області щодо вимог про визнання правочину посвідченого державним нотаріусом недійсним.

Відносно зазначеної особи позивач повинен виконати вимоги ст.ст.119,120 ЦПК України щодо зазначення їх імя (найменування), місця проживання або місцезнаходження, поштового індексу, номеру засобів звязку, та надати копії позовної заяви, копії всіх доданих до позову документів.

Відповідно до ч.4 ст.119 ЦПК України заява повинна відповідати іншим вимогам, встановлених законом.

Як вбачається з позовної заяви позивач обєднала в одному позові вимоги які стосуються різних інститутів цивільного права визнання угод недійсними та спадкування за законом (щодо відносин розподілу спадкового майна та стягнення коштів на поховання), а отже і різних правовідносин.

Вважаю, що позивачка повинна розєднати позов, та подати до суду окрему позовну заяву про визнання угоди недійсною та окремо позов про розподіл спадкового майна (автомобіля) та стягнення коштів на поховання.

За таких обставин, обєднання в одній позовній заяві у такому вигляді двох вимог, які не повязані між собою підставами виникнення та доказами, що підтверджують ці вимоги, тільки перешкоджатиме зясуванню прав і взаємовідносин сторін, суттєво утруднить вирішення спору та прийняттю законного і обґрунтованого рішення у справі по суті спору.

Позов про розподіл спадкового майна (автомобіля) та стягнення коштів на поховання, відповідно до загальної підсудності вирішення справ (ст.109 ЦПК України) повинен розглядатися іншим судом за місцем проживання відповідачів.

Крім того, як вбачається з позовної заяви, вона має вимоги як немайнового характеру (визнання договору недійсним, виключення майна з складу спадкового), так і вимоги майнового характеру стягнення витрат на поховання.

Однак, позивач у позові в порушення ст.80, ч.2 ст.119 ЦПК України не зазначила ціну позову щодо вимог майнового характеру.

В порушення ч.5 ст.119 ЦПК України до позову не долучений документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогами майнового характеру, ставка якого, відповідно до Закону України «Про судовий збір» становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (від 243,60 грн. до 3654 грн.).

Враховуючи викладене, позивач повинна надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогами майнового характеру.

Щодо клопотання позивача про витребування доказів, зазначаю наступне.

Клопотання про витребування доказів не може бути розглянуто, у звязку з порушенням позивачем вимог ст.ст.133,137 ЦПК України.

Розясню, що відповідно до ст.133 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. До клопотання про забезпечення доказів додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до п.п.13 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року N 3674-VI, ставка судового збору за подання заяви про забезпечення доказів становить 0,1 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 121,80 грн.

Крім того, клопотання про витребування доказів містить прохання позивачки витребувати інформацію щодо земельної ділянки, яка не є предметом позову.

Додатково розяснюю зміст ст.ст.60,131 ЦПК України, відповідно до яких сторони (у тому числі позивач) зобовязані подати свої докази суду до початку розгляду справи, зобовязані повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Звертаю Вашу увагу на те, що при подачі уточненого позову та додаткових документів, позивач повинен виконати вимоги ст.120 ЦПК України щодо надання копії уточненого позову та копій доданих до позову документів відповідно до кількості осіб, що приймають участь у справі.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

У такому вигляді позов не може бути прийнятий, оскільки за формою та змістом складений в неналежному обсязі, необхідному для правильного і своєчасного розгляду і вирішення справи у визначений законом строк, тому підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву залишити без руху, надав позивачу пятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків по заяві. В разі невиконання ухвали позов вважається неподаним, та буде повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.С.Солодовніков