КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/754/14-ц
Номер провадження 2/319/237/2014
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 серпня 2014 року смт Куйбишеве

Суддя Куйбишевського районного суду Запорізької області Солодовніков Р.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Куйбишевська державна нотаріальна контора, про усунення від права на спадкування,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить усунути відповідача від права на спадкування за законом після померлого 31 травня 2014 року ОСОБА_3, зобовязати нотаріальну контору видати позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням статті 119 ЦПК України, відповідно до вимог якої, позивач повинен зазначити виклад обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ч.4 ст.119 ЦПК України заява повинна відповідати іншим вимогам, встановлених законом.

Відповідно до п.п.41,42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 р. №3 „ Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ, перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також обєкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови … про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В позовній заяві не зазначено про склад спадкового майна від успадкування якого позивач просить усунути відповідача, а у випадку наявності нерухомого майна, його місцезнаходження треба підтвердити документально.

У позові в якості другого відповідача зазначена Куйбишевська державна нотаріальна контора, що є невірним.

Відповідно до п.40 Постанови вищезазначеного Пленуму, позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, предявляються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача (частина перша статті 113 ЦПК).

Суди мають виходити з того, що таке правило підсудності зазвичай стосується позовних вимог, які випливають із однієї правової підстави та предявляються до кількох осіб (наприклад, позов до кількох відповідачів про відшкодування шкоди, завданої здоровю чи майну позивача їх спільними діями; позов до засобів масової інформації та автора поширеного ними матеріалу про спростування недостовірної інформації).

На переконання суду, заявлені позовні вимоги (усунення від права спадкування та зобовязання видати свідоцтво про право на спадщину) не випливають із однієї правової підстави та регулюються різними інститутами цивільного права.

Крім того, згідно із ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Формою розгляду справ цивільної юрисдикції є провадження ( позовне, наказне та окреме).

Враховуючи характер позовних вимог, спір повинен вирішуватись в порядку позовного провадження, відповідно до ч.3 ст.15 ЦПК України.

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Спір про право характеризує такий стан відносин, коли між сторонами існують певні розбіжності з приводу наявності, змісту та обсягу прав і обовязків, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

Діючим законодавством передбачений порядок отримання спадкового майна у власність.

В обґрунтування свого позову, позивач не зазначив які саме його права, свободи та охоронювані законом інтереси порушені нотаріальною конторою, якими діями їх порушено, та чому вирішення цього спору є неможливим без судового втручання, оскільки відповідно до ст.3 ЦПК України до суду можна звертатись за захистом свої прав, свобод і охоронюваних законом інтересів.

Враховуючи викладене, вважаю, що відсутність письмового звернення позивача до нотаріуса про прийняття спадщини (заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину), а також відсутність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позбавляє дійти висновку суд про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання спадкових прав позивача.

Таким чином, позивачу необхідно, на підтвердження позовних вимог і наявності правового характеру спору (наявності спору про право), надати письмову відмову нотаріуса в оформленні права на спадщину.

На думку суду позовні вимоги до нотаріальної контори є передчасними, оскільки між сторонами відсутній спір про право.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 „Про судову практику у справах про спадкування, за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

Якщо позивач з такою позицією суду не згоден, то відповідно до позовної вимоги про зобовязання нотаріальну контору видати позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом, в порушення ст.119 ЦПК України у позові не зазначено: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, надати письмову відмову нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Звертаю Вашу увагу на те, що при подачі уточненого позову та додаткових документів, позивач повинен виконати вимоги ст.120 ЦПК України щодо надання копії уточненого позову та копій доданих до позову документів відповідно до кількості осіб, що приймають участь у справі.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

У такому вигляді позов не може бути прийнятий, оскільки за формою та змістом складений в неналежному обсязі, необхідному для правильного і своєчасного розгляду і вирішення справи у визначений законом строк, тому підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву залишити без руху, надав позивачу пятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків по заяві. В разі невиконання ухвали позов вважається неподаним, та буде повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.С.Солодовніков