Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"25" лютого 2014 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого - судді САВЛУК Т.В.

при секретарі Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1, звертаючись з позовом до суду, просить стягнути з ОСОБА_2, на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 6947,00 грн. та моральну шкоду в сумі 5000,00 грн., яка завдана позивачу внаслідок залиття квартири, з підстав, викладених у позовній заяві.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на те, що 10 вересня 2013 року мало місце залиття квартири АДРЕСА_1, в якій проживає позивач разом з членами сім'ї. відповідно до Акту складеного працівниками ЖРЕО №411 від 13 вересня 2013 року причиною залиття стало халатне відношення мешканців квартири №169 до сантехнічного обладнання (був відкритий кран ХВП у ванній кімнаті), внаслідок залиття квартири виникла необхідність проведення відновлювальних робіт, а саме: покриття підвісної стелі (пінопластова плитка) водоемульсійною фарбою - 7,3 кв.м; заміна шпалер під фарбування на стелі - 9,8 кв.м; заміна шпалер підфарбування на стінах -27,0 кв.м; заміна багета -14 м/п. Намагання позивача вирішити з відповідачем питання добровільно компенсувати витрати, пов'язані з проведенням ремонтних робіт в приміщенні його квартири, виявились марними. Оскільки відповідач не погодився відшкодувати завдані збитки добровільно, позивач звернулась до ТОВ «Бі Джі Ті консалтинг» з метою проведення оцінки завданого збитку, за результати обстеження квартири позивача оцінювачем вищезазначеної організації складено Звіт про оцінку вартості завданого матеріального збитку власнику квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, яким визначено розмір заподіяного збитку на загальну суму 6947,00 грн. На даний час відновлюваний ремонт квартири не проведений, мирним шляхом вирішити це питання відповідач відмовляється, тому позивач вимушений звертатись за захистом своїх інтересів до суду.

Також, позивач вважає, що крім матеріальної шкоди їй завдано моральну шкоду, яку оцінює в розмірі в 5000,00 грн., що пов'язано з тим, що відповідач не бажає добровільно відшкодувати завдану шкоду, тому позивач вимушений витрачати час на проведення обстеження квартири, для з'ясування розміру завданої матеріальної шкоди, звертатись з позовом до суду з приводу захисту своїх прав та інтересів як власника житла, тому оцінює завдану моральну шкоду в розмірі в 5000,00 грн.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином, позивач подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, у разі неявки відповідача просить постановити заочне рішення.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилась, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином шляхом направлення судових повісток за адресою, вказаною у позовній заяві, яка підтверджується даними Адресного бюро міста Києва, про причини неявки суд не повідомив, процесуальним правом надати пояснення по суті предмету спору не скористався.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилась, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином, третя особа подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

На підставі ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнанні неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Зі згоди позивача ОСОБА_1 суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним з способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків.

Згідно ч.1 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Суд враховує, що шкода заподіяна майну фізичної особи підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії (бездіяльність) останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. (п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»).

Судом встановлено, що ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є співвласниками квартири АДРЕСА_1, яка приватизована згідно Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 25 березня 2005 року. (а.с.27)

13 вересня 2013 року комісією у складі працівників Житлової ремонтно-експлуатаційної організації №411 - головного інженера Цвік Ю.Т., майстра з ремонтів - ОСОБА_6, майстра техдільниці - ОСОБА_7, слюсаря-сантехніка ОСОБА_8, складено Акт про залиття, яким встановлено, що було зафіксовано факт залиття квартири АДРЕСА_1 з вищерозташованої квартири №169, яке трапилось 10 вересня 2013 року із-за халатного відношення мешканців квартири №169 до сантехнічного обладнання (був відкритий кран ХВП у ванній кімнаті). Внаслідок залиття квартири №165 виявлені сліди затікання на стелі у кухні, коридорі, на стінах у коридорі.

Для ліквідації наслідків залиття квартири №165 необхідно виконати наступні види з об'ємами робіт за рахунок мешканців квартири №169: покриття підвісної стелі (пінопластова плитка) водоемульсійною фарбою - 7,3 кв.м; заміна шпалер під фарбування на стелі - 9,8 кв.м; заміна шпалер підфарбування на стінах -27,0 кв.м; заміна багета -14 м/п. (а.с.29)

На підставі Звіту про оцінку вартості завданого матеріального збитку власнику квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, який складено оцінювачем ТОВ «Бі Джі Ті консалтинг» ОСОБА_9 11 листопада 2013 року, вартість завданого матеріального збитку власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття, становить 6947,00 грн. (а.с.6-26)

Як зазначено у дослідницький частині Звіту про оцінку вартості завданого збитку: «Аналізуючи результати проведеного обстеження приміщень квартири №165, оцінювач приходить до висновку, що наявні пошкодження конструктивних елементів та їх оздоблювальних покриттів можна класифікувати на такі, що утворились внаслідок залиття рідиною».

За вимог цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. ( ч.1 та 2 ст.1166 Цивільного кодексу України)

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 зареєстрована в АДРЕСА_1 з 06 березня 2013 року, що підтверджується відомостями Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС, УДМВС України в м.Києві. (а.с.38)

Відповідно до ст.179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За змістом цієї статті обов'язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Крім застосування принципу вини шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв'язку між неправомірними діями особи, яка заподіяла шкоду, і самою шкодою. Відсутність хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення виключає настання відповідальності, передбаченої ст.1166 Цивільного кодексу України.

Стаття 1192 Цивільного кодексу України зобов'язує особу, яка завдала шкоду, відшкодувати її в натурі за вибором потерпілого (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо), або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Отже, відшкодування збитків - це відновлення майнового стану учасників правовідносин за рахунок іншого суб'єкта - правопорушника.

Однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв'язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони. Тобто, протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитками, що виникли у потерпілої особи, - наслідком протиправної поведінки заподіювача.

З огляду на викладене, суд вважає, що вина відповідача ОСОБА_2 з приводу залиття квартири позивача ОСОБА_1 підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: Актом про залиття від 13 вересня 2013 року, який складено працівниками ЖРЕО №411, Звітом про оцінку вартості завданого матеріального збитку власнику квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, який складено оцінювачем ТОВ «Бі Джі Ті консалтинг» ОСОБА_9 11 листопада 2013 року, ці обставини не спростовані відповідачем під час розгляду справи, відповідач процесуальним правом надати заперечення по суті предметі спору не скористався.

При визначені розміру завданої позивачу матеріальної шкоди, суд бере за основу Звіт про оцінку вартості завданого матеріального збитку власнику квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, який складено оцінювачем ТОВ «Бі Джі Ті консалтинг» ОСОБА_9 11 листопада 2013 року, до якого долучено Локальний кошторис №2-1-1 на ремонтно-будівельні роботи, яким визначено перелік робіт та затратних матеріалів необхідних для виконання відновлюваного ремонту на загальну суму 6947,00 грн., оскільки проведені розрахунки відповідають нормам та стандартам, які затверджені Держбудом України, здійсненні уповноваженою на те юридичною особою та в межах її статутних повноважень.

Таким чином суд дійшов висновку, що позивачем правомірно заявлені вимоги з приводу відшкодування завданої йому шкоди, внаслідок залиття квартири, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню матеріальна шкода в розмірі 6947,00 грн.

Порушення майнових та особистих немайнових прав може спричинити виникнення у потерпілої особи моральної (немайнової шкоди). Право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає лише у випадках, передбачених законом або договором.

Відповідно до вимог ст.23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені в ст.1167 Цивільного кодексу України.

Зазначена правова норма встановлює загальне правило, відповідно до якого відповідальність за завдання моральної шкоди настає за наявності всіх основних умов відповідальності, а саме: протиправної поведінки, моральної (немайнової) шкоди, причинного зв'язку та вина завдавала.

Як роз'яснено у п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 „Про судову практику про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" зазначається, що особа (фізична чи юридична) звільняється від відповідальності по відшкодуванню моральної шкоди, якщо доведе, що шкода без вини може мати місце лише у випадках, спеціально передбачених законодавством.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, з урахуванням вимог позивача в частині стягнення на його користь моральної шкоди, яка визначена в розмірі 5000,00 грн., та завдана позивачу внаслідок залиття квартири, що призвело до розладу нормального життя позивача, нервової напруги та переживань, пов'язаних з необхідністю проведення відновлюваного ремонту квартири, витрачати час на проведення обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку, звернення до суду за захистом її порушених прав, не можливості врегулювання питання мирним шляхом, та враховуючи обставини справи, тривалість та ступінь душевних страждань позивача, з урахуванням розумності, виваженості та справедливості, визначити загальний розмір заподіяної позивачу моральної шкоди в розмірі 1000,00 грн., в іншій частині заявлені вимоги задоволенню не підлягають.

З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, підлягає задоволенню частково, задовольняючи позов суд присуджує стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 6947,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 1000,00 грн., в іншій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

В порядку ст.88 Цивільного процесуального кодексу України, при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат, суд присуджує стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 458,80 грн., який сплачено позивачем за подання позову до суду, що підтверджується залученими до справи оригіналами квитанцій про їх оплату. (а.с.3,4)

Враховуючи наведене та керуючись ст.23, 1166, 1187 Цивільного кодексу України, ст.179 Житлового кодексу УРСР, п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, ст.ст. 1, 4, 10, 58, 88, 208, 209, 212-215, 218, 224-226 Цивільного процесуального кодексу України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 6947,00 грн., моральну шкоду в розмірі 1000,00 грн., судовий збір в розмірі 458,80 грн., а всього на загальну суму 8405 (вісім тисяч чотириста п'ять) грн. 80 коп.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга, яка подається до Апеляційного суду міста Києва через Дніпровський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10-ти днів з дня отримання відповідачем копії судового рішення.

С у д д я