Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" грудня 2014 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді САВЛУК Т.В.

при секретарі Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в:

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 05 травня 2014 року відкрите провадження у цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування житловим приміщенням.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 13 жовтня 2014 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 5 травня 2014 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування житловим приміщенням.

06 листопада 2014 року, 24 листопада 2014 року та 08 грудня 2014 року позивач та представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином шляхом направлення викликів до суду за адерами, вказаними у позовній заяві. Про причини неявки суд не повідомили, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд спарви у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.2 ст.77 Цивільного процесуального кодексу України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до положень ч.1 ст.157 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця.

В той же час, п.3 ч.1 ст.169 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та представник позивача ОСОБА_3 повторно не з'явились в судове засідання, доказів, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача та його представника в судові засідання суду надано не було, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Таким чином, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування житловим приміщенням.

Як передбачено п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям позивача або за його клопотанням).

Враховуючи викладене та керуючись п.3 ч.1 ст.207, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування житловим приміщенням залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, заява якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :