Справа № 645/8693/14-ц
Провадження № 2/645/2549/14
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 грудня 2014 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі :
Головуючого судді - Шарко О.П.
Секретаря судових засідань - Вороніної О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові у порядку заочного розгляду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання договору найму квартири та стягнення завданих збитків,
Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому просить суд розірвати договір оренди трикімнатної квартири (двох кімнат), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, стягнути з ОСОБА_3 завдані збитки - гроші в сумі 5000 гривень, а також моральну шкоду у розмірі 1000 гривень.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що 22 липня 2014 року вона та її подруга ОСОБА_4 подали об'яву в соціальні мережі про необхідність оренди квартири, в цей же день, їй зателефонувала невідома особа по оголошенню, вона з подругою приїхали за адресою: АДРЕСА_1, де вона уклала договір з відповідачкою ОСОБА_3 про оренду даної квартири. Предметом договору було те, що ОСОБА_3 здає свою трикімнатну квартиру (дві кімнати) за адресою: АДРЕСА_1, ОСОБА_2 за 2500 грн. в місяць, починаючи з 23.07.2014 року. В самому договорі також прописано, що ОСОБА_2 внесла оплату за перший та останні місяці в розмірі 5000 гривень, розрахунок за кожний місяць з 23 по 25 число, електроенергія сплачується окремо по лічильнику, за користування Інтернетом та кабельним сплачується окремо, даний договір оренди підписаний особисто ОСОБА_5 та ОСОБА_2 22.07.2014 року, що призвело до цивільно-правових відносин між сторонами. Після складання письмового договору, вони пішли робити дублікати ключів, після чого вона, в присутності подруги ОСОБА_4, віддала ОСОБА_3 гроші у сумі 5000 грн., після чого вони поїхали до дому збирати речі з подальшим поверненням до орендованої квартири. Приїхавши до житла, ними було виявлено, що один з замків змінений та в квартиру зайти вони не можуть, ОСОБА_3 в квартирі була відсутня, на зв'язок не виходила. 23.07.2014 року позивач звернулася з заявою до Фрунзенського РВ з проханням знайти ОСОБА_3 з метою повернення грошей - 5000 грн., але отримала висновок про проведену перевірку від 04.08.2014 року, де ї було відмовлено в розшуку особи та запропоновано звернутися до суду, у зв'язку з тим, що в даному випадку мають місце цивільно-правові відносини.
У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, надала суду пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилася, причини неявки суду не повідомила, була повідомлена належним чином про час і місце судового розгляду справи. Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи , які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явилася в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про час і місце судового засідання була повідомлена належним чином .
Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України "Про судоустрій та статус суддів " від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
У ході судового розгляду встановлено, що 22 липня 2014 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в простій письмовій формі уклала договір, за умовами якого остання здала свою трикімнатну квартиру (дві кімнати) за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_2 за 2500 гривень в місяць, починаючи з 23.07.2014 року, внесена оплата за перший і останній місяці у розмірі 5000 гривень.
Допитана у судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_4 пояснила суду, що вона була присутня при підписанні договору оренди квартири між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, після підписання договору, виготовлення дублікату ключів ОСОБА_2 передала ОСОБА_3 5000 гривень, як плату за перший та останній місяць оренди квартири, однак, коли вони повернулися до орендованої квартири, замок у ні був поміняний, ОСОБА_3 в квартирі була відсутня, на дзвінки не відповідала.
Згідно висновку про проведену перевірку від 04.08.2014 року, затвердженого начальником Фрунзенського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області, ДІМ Фрунзенського РВ Назаренко Є.Л., розглянув матеріал ЖЄО №8546 за заявою ОСОБА_2, яка просить прийняти міри до ОСОБА_3, яка не виконує умови договору оренди квартири за адресою: АДРЕСА_1, укладеного 22.07.2014 року з ОСОБА_2, після отримання дублікату ключів, остання віддала ОСОБА_3 гроші в сумі 5000 гривень, приїхавши до орендованої квартири виявили, що замок змінений, ОСОБА_3 була відсутня та на зв'язок не виходила, також пояснила, що хазяйка квартири повідомила, що гроші їй ніхто не віддавав і віддавати вона нічого не буде. Під час проведення перевірки встановлено, що мають місце цивільно-правові відносини, які виникли на основі договірних стосунків з приводу укладення письмових чи усних угод, передачі коштів і в подальшому питання щодо відшкодування спричиненої матеріальної шкоди має вирішуватися у судовому порядку, розгляд по даному факту припинений.
Відповідно до ч.1ст. 626 Цивільного кодексу України, Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.
Згідно ч. 1. ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст. 629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Як вбачається з ч.1 ст. 810 ЦК України, з договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов'язується передати другій стороні (наймачеві) житло за проживання у ньому за плату.
Згідно вимог ст. 765 ЦК України, наймодавець зобов'язаний передати наймачеві майно у користування негайно, або строк, встановлений договором найму.
Як вбачається з вимог ст. 766 ЦК України, якщо наймодавець не передає наймачеві майно, наймач має право за своїм вибором: вимагати від наймодавця передання майна і відшкодування збитків, завданих затримкою, відмовитися від договору найму і вимагати відшкодування завданих йому збитків.
Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» продукція - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб.
Продавець (виробник, виконавець) зобов'язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про захист прав споживачів»).
Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: 1) захист своїх прав державою; 2)належну якість продукції та обслуговування; 3) безпеку продукції; 4) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця); 5) відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; 6) звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав; 7) об'єднання в громадські організації споживачів (об'єднання споживачів).
Частиною 1 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом.
Виходячи із встановлених судом обставин та наведеного нормативного обґрунтування, суд дійшов висновку, що відповідач не надала позивачу в оренду квартиру АДРЕСА_1, відповідно до укладеного договору, не виконала свої зобов'язання за договором найму, не повернула позивачу кошти у розмірі 5000 гривень, сплачені нею за перший та останній місяць оренди квартири.
За таких обставин позовні вимоги про стягнення з відповідача ОСОБА_3, завдані збитки за невиконання договору найму квартири у сумі 5000 гривень підлягають задоволенню.
Оскільки договір оренди квартири укладений у простій письмовій формі, нотаріально не посвідчувався та не реєструвався, квартира АДРЕСА_1, в оренду позивачу не передавалася, договір є не укладеним, тому підстав для його розірвання судом не вбачається.
Крім того, п. 5 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування шкоди (збитків), завданих дефектною чи фальсифікованою продукцією або продукцією неналежної якості, а також майнової та моральної (немайнової) шкоди, заподіяної небезпечною для життя і здоров'я людей продукцією у випадках, передбачених законодавством.
Законом передбачено, відшкодування моральної шкоди у випадку заподіяння моральної (немайнової) шкоди завданих дефектною чи фальсифікованою продукцією або продукцією неналежної якості небезпечною для життя і здоров'я людей.
Відповідно до частини 2 статті 23 ЦК України, моральна шкода полягає у: 1) фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Частина 3 статті 23 ЦК України передбачає, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Згідно з пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 31.03.95 р. №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.
Тобто, при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди обов'язковому з'ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
При цьому, пункт 3 Постанови зазначає, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Пункт 9 Постанови передбачає, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації та ін. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Суд вважає, що протиправними діями відповідача позивачу була заподіяна моральна шкода, яку позивач оцінює у розмірі 500 гривень
На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про захист прав споживачів», ст.ст. 23, 626-629, 759-768, 810, 811 ЦК України, ст.ст. 11, 79, 84, 88, 169, 209, 212-215, 218, 224-229 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання договору найму квартири та стягнення завданих збитків - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь ОСОБА_2 завдані збитки за невиконання договору найму квартири у сумі 5000 гривень.
Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 500 (п'ятсот гривень).
В решті позовних вимог - відмовити
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами , які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Головуючий суддя: