АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А[1]

21 березня 2014 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва Кирилюк Г.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2, ОСОБА_3 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27 лютого 2014 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, -

встановив:

27 лютого 2014 року рішенням Святошинського районного суду позов ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом задоволено.

Разом з тим, 14 березня 2014 року ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулись з апеляційною скаргою на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 27 лютого 2014 року, що підлягає додатковому уточненню.

Крім цього, відповідно до п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 295 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин); нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

В поданій апеляційній скарзі не зазначено, в чому саме полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення суду першої інстанції, що є підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

Також, в апеляційній скарзі не зазначено всіх осіб, які беруть участь в справі, а відповідно і не надана необхідна кількість копій скарги відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

В ч. 3 ст. 295 ЦПК України зазначено, що апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Проте, подана апеляційна скарга містить два однакових підписи.

Згідно з ч.2 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним вказаної ухвали.

Керуючись ч. 2 ст. 297 ЦПК України, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, ОСОБА_3 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27 лютого 2014 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, Відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати апелянтам строк для усунення недоліків апеляційної скарги - п'ять днів з дня отримання копії ухвали.

У разі усунення недоліків, апеляційна скарга з урахуванням змін подається відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

Попередити, що у випадку не виконання вимог ухвали суду у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

Справа № 22-ц/796/5424/2014

Головуючий у суді першої інстанції: Чала А.П.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Кирилюк Г.М.