"25" червня 2014 р.
Справа № 642/2386/14-ц
Провадження № 2/642/728/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2014 р. Ленінський районний суд м.Харкова

в складі: головуючої-судді ОСОБА_1

за участю секретаря Смородськой М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом посилаючись на те, що 01 жовтня 2011 року між позивачем і відповідачем була укладена усна домовленість, що відповідач ОСОБА_3 допоможе мені оформити документи на земельну ділянку, розташовану за адресою: Харківська обл., Богодухівський район, с.Максимівка, вул.Шкільна 42, на якій знаходиться недобудований житловий будинок позивача. В той же день позивач віддав відповідачу суму у розмірі 20000 грн., про що сторони уклали договір позики - розписку. Ми домовились про те, що відповідач допоможе зробити документи на протязі року і позивач віддасть йому решту домовленої суми, а якщо він не зможе вкластися у цей термін, то він повертає аванс. Термін домовленості вже стік, але відповідач зобов'язання так і не виконав. На мої вимоги повернути 20000 грн. не реагує, у зв'язку з чим позивач вимушений звернутися до суду.

В попередньому судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 надав до суду, а суд обєднав в одне провадження зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним, посилаючись на те, що дійсно 01.10.2011 року між ним, та ОСОБА_2 було укладено договір позики, згідно якого відповідач передав ОСОБА_3 гроші у сумі 20000 грн., для оформлення документів та початкового ремонту недобудованого житлового будинку, розташованого в с. Максимівка, вул. Шкільна 42, Богодухівського району, Харківської області. Цей будинок належить відповідачу по зустрічному позову ОСОБА_2 на праві власності.

Взяті на себе зобовязання по ремонту ОСОБА_3 фактично усі виконав, але документи не оформив, бо коштів, які надав відповідач було недостатньо.

Після того, як відповідач по зустрічному позову відмовився виплатити остаток грошей, посилаючись на відсутність коштів, ОСОБА_3 з відповідачем ОСОБА_2 домовилися про те, що ОСОБА_3 за свої власні кошти робить документацію та потім купує житловий будинок за вказаною адресою у ОСОБА_2

На підтвердження своїх намірів відповідач по зустрічному позову ОСОБА_2 передав ОСОБА_3 всі документи на будинок, та ключі від будинку.

Різницю грошей між: затратами на ремонт, оформлення документів та ціною будинку, яка складає 70000грн. ОСОБА_3 віддав відповідачу по зустрічному позову ОСОБА_2 відразу. Про це свідчить розписка від 25.09.2012 року, у якій він зазначає, що отримав кошти за продаж житлового будиноку в с. Максимівка, вул. Шкільна, 42, Богодухівського району, Харківської області ОСОБА_3 та зобовязується оформити договір нотаріально, як тільки будинок буде добудований та будуть оформлені всі документи.

Укладений договір позики був зроблений з метою подальшого продажу цього будинку ОСОБА_3 після його добудови, бо недобудований житловий будинок відповідач не мав змоги продати за договором купівлі-продажу у нотаріуса.

Сторони домовились, що ОСОБА_3 зробить усі необхідні для укладення договору купівлі-продажу документи та добудує житловий будинок, після чого сторони укладуть нотаріальний договір купівлі-продажу.

Після отримання грошей відповідач по зустрічному позову ОСОБА_2 зник та перестав відповідати на дзвінки.

Представник позивача за первісним позовом ОСОБА_2 в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення зустрічного позову, пояснивши, що про наявність обставин вказаних в зустрічному позові стали їй відомі лише після подання первісного позову до суду.

Відповідач ОСОБА_3 первісний позов не визнав, пояснив, що документи не виготовив через брак коштів, а в подальшому умови договору позики автоматично скасувались домовленістю про продаж та розпискою від 25.09.2012 року. Просив суд задовольнити зустрічну позовну заяву у в повному обсязі.

Вислухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що в первісному позові необхідно відмовити, а зустрічний позов підлягає до повного задоволення виходячи з наступного.

Згідно розписки відповідача за первісним позовом ОСОБА_3 від 01 жовтня 2011 року між позивачем ОСОБА_2 і відповідачем була укладена усна домовленість, що ОСОБА_3 допоможе оформити документи та зробить початковий ремонт недобудованого житлового будинку, розташованого в с. Максимівка, вул. Шкільна 42, Богодухівського району, Харківської області. Цей будинок належить відповідачу на праві власності. Згідно домовленістю відповідач зобов'язався допомогти отримати всі необхідні довідки на земельну ділянку, кадастровий номер та Державний акт на земельну ділянку, зробить початковий ремонт в будинку, а ОСОБА_2 повинен заплатити йому 30000 грн. В той же день позивач віддав відповідачу аванс у розмірі 20000 грн., про що сторони уклали договір позики - розписку. Домовились про те, що відповідач допоможе отримати документи на протязі року і позивач віддасть йому решту суми, а якщо ОСОБА_3 не зможе вкластися у цей термін, то він повертає аванс.

Взяті на себе зобовязання по ремонту ОСОБА_3 фактично усі виконав, але документи на земельну ділянку не оформив, бо коштів, які надав ОСОБА_2 було недостатньо.

Після того, як ОСОБА_2 відмовився виплатити остаток грошей, посилаючись на відсутність коштів, сторони домовилися про те, що ОСОБА_3 за свої власні кошти доробить документацію та ремонт, а потім купить цей недобудований житловий будинок за вказаною адресою.

На підтвердження своїх намірів відповідач передав мені всі документи на будинок, та ключі від будинку.

Різницю грошей між: затратами на ремонт, оформлення документів та ціною будинку, яка складає 70000грн. ОСОБА_3 віддав ОСОБА_4 відразу. Про це свідчить розписка ОСОБА_2 від 25.09.2012 року, у якій він зазначає, що отримав кошти за продаж ОСОБА_3 житлового будиноку в с.Максимівка, вул. Шкільна, 42, Богодухівського району, Харківської області та зобовязується оформити договір нотаріально, як тільки будинок буде добудований та будуть оформлені всі документи.

Укладений договір позики був зроблений з метою подальшого продажу цього будинку ОСОБА_3, бо недобудований житловий будинок відповідач не мав змоги продати за договором купівлі-продажу у нотаріуса.

Сторони домовились, що ОСОБА_3 зробить усі необхідні для укладення договору купівлі-продажу документи та добудує житловий будинок, сторони укладуть нотаріальний договір купівлі-продажу.

Після отримання грошей від ОСОБА_3, ОСОБА_2 ухиляється від нотаріального посвідчення договору.

Згідно ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Надані сторонами розписки, підписані ними, дають підстави думати, що угода зроблена в писемній формі, що не суперечить ст. 207 ЦК України.

Відповідно до ст. 656 цього кодексу предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. Предметом договору купівлі-продажу можуть бути майнові права. До договору купівлі-продажу майнових прав застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не випливає із змісту або характеру цих прав. Предметом договору купівлі-продажу може бути право вимоги, якщо вимога не має особистого характеру.

Крім того право власності у покупця майна за договором виникає з моменту передачі майна, якщо інше не встановлено договором чи законом. Право власності на майно по договору, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у покупця з моменту такого посвідчення, або з моменту вступу в закону силу рішення суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним ст. 334 ЦК України.

За таких обставин сторонами у справі фактично укладено договір купівлі-продажу житлового будинку.

З вини відповідача за зустрічним позовом договір не був нотаріально посвідчений, оскільки останній не виконав повністю своїх обов'язків, коли ОСОБА_3 виконав всі умови щодо підготовки правовстановлюючих документів та ремонту будинку. На неодноразові вимоги щодо вчинення будь-яких дій на укладання договору ОСОБА_2 відмовлявся.

Відповідно до ст. 657 ЦК України, договір купівлі-продажу житлового будинку, або іншого нерухомого майна укладається в письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації.

Правові наслідки недодержання вимог закону про нотаріальне посвідчення договору визначені в ст. 220 ЦК України, згідно вимог якої такий договір є нікчемним. Згідно ч. 2 вказаної статті Цивільного кодексу, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається.

Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно ст.392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Судом достовірно встановлено, що відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_2 ухилився від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу житлового будинку. Проте, між сторонами відбулося повне виконання умов договору, зміст договору відповідає дійсній волі сторін, даний договір не порушує прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, правочинів. Право власності вважають набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає з закону або неправомірність набуття права власності не установлена судом.

Таким чином, істотними умовами укладення договору купівлі-продажу є його предмет та ціна, а допустимими доказами домовленості сторін щодо цих істотних умов є лише письмові докази.

Згідно ст. 12 Закону "Про власність" громадянин набуває право власності на майно, отримане внаслідок укладення угод, незаборонених законом.

Визнання зустрічного позову також самим ОСОБА_2 не суперечить закону та не порушує право інших осіб, а тому суд може прийняти визнання позову відповідачем за зустрічним позовом.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 220, 392, 655, 656, 657, ЦК України, ст.ст. 2, 3, 6, 7, 8, 10, 18, 57, 157, 158, 159, 174, 179, 196, 208, 209, 213, 214, 215 ЦПК України, ст. 120 ЗК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики відмовити.

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним - задовольнити.

Визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку за адресою: с. Максимівка, вул. Шкільна 42, Богодухівського району, Харківської області, укладений 25.09.2012 року між продавцем ОСОБА_2, ін. та покупцем ОСОБА_3, ін..

Анулювати правову реєстрацію на житловий будинок, розташований в с.Максимівка,вул. Шкільна, 42, Богодухівського району, Харківської області на ім'я ОСОБА_2.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ін.. право власності на житловий будинок загальною площею 52,20 кв.м., житловою площею 25,40 кв.м., за адресою: с.Максимівка, вул.Шкільна 42, Богодухівського району, Харківської області з надвірними будівлями.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через Ленінський районний суд м.Харкова шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Гримайло А.М.