Справа № 362/2756/14-ц
Провадження № 2/362/1634/14
У Х В А Л А

23.06.2014 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до відділу Державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про виключення майна з акту опису та звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити також:

- зміст позовних вимог;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивачу слід уточнити позовні вимоги, оскільки вимоги пунктів першого, другого і третього цивільного позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами, а відносяться до компетенції суду й вирішуються судом виключно за нормами ЦПК України.

Наприклад, вимогу пункту другого цивільного позову (яку також окремо подано у вигляді заяви про зупинення реалізації майна), може бути оформлено у вигляді окремого клопотання чи заяви про забезпечення позову шляхом заборонити вчиняти будь-які дії, спрямовані на примусову реалізацію описаного та арештованого майна.

Заявлення ж вимог про зупинення реалізації майно є передчасним, оскільки не надано жодних доказів того, що таке майно безпосередньо вже реалізовується.

Викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, він зазначає, що він є власником відповідної земельної ділянки за договором дарування від 22.06.2006 року. На підтвердження цієї обставини до позову додано копію вказаного договору, пункт 5 якого передбачає, що він є підставою для видачі обдаровуваному Державного акту на право власності на землю.

Тобто, на підтвердження обставини щодо права власності позивача на вказане майно, необхідно надати відповідний документ, який це підтверджує (державний акт або відповідний витяг з державного реєстру).

Враховуючи положення пункту четвертого Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.08.1976 року № 6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» відповідно до якого, відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках - особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване, позивачу необхідно правильно визначити субєктний склад осіб, які беруть участь у справі.

Одночасно позивачу слід правильно сформулювати позовні вимоги, відповідно до положень закону, оскільки він фактично не заявляє вимог про виключення майна з акту опису та просить зняти арешт з майна замість звільнення майна з-під арешту.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали (ч. 1 ст. 121 ЦПК України).

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділу Державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про виключення майна з акту опису та звільнення майна з-під арешту залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача і надати йому строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ним ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк він виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя