Справа № 715/509/14-ц
Провадження № 2/715/268/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2014 року Глибоцький районний суд Чернівецької області

у складі головуючого судді Маковійчук Ю.В.,

секретаря судового засідання Затолошної Р.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Глибоцького районного нотаріального округу ОСОБА_3 про застосування правових наслідків нікчемного правочину та зобов'язання вчинити дії -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до приватного нотаріуса Глибоцького районного нотаріального округу ОСОБА_3, про застосування правових наслідків недійсності правочину та зобов'язання вчинити дії, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 23 грудня 2013 року, яке залишено в силі ухвалою апеляційного суду Чернівецької області від 19 лютого 2014 року, встановлено, що іпотечний договір, укладений між ОСОБА_4 та АППБ «Аваль» є нікчемним. Тому вона звернулася до приватного нотаріуса провести державну реєстрацію припинення обтяження нерухомого майна іпотекою із зняттям ним заборони, накладеної під час посвідчення даного договору іпотеки. Однак, нотаріусом було відмовлено вчинити такі дії, тому позивачка просила зобовязати відповідача провести таку реєстрацію.

В судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання про закриття провадження у справі, оскільки такий спір має вирішуватися в порядку адміністративного судочинства.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти закриття провадження у справі, посилаючись на те, що позивачем подано до суду позов про застосування наслідків нікчемного правочину та оскаржується відмова нотаріуса вчинити нотаріальні дії, а тому дана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідач приватний нотаріус Глибоцького районного нотаріального округу ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, однак, звернулася до суду із заявою, в якій просила справу розглянути в її відсутність.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що провадження в справі слід закрити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України суди в порядку цивільного судочинства розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Як вбачається із п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно - правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Вищого Адміністративного Суду України №8 від 20.05.2013 року «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» відповідно до абзацу другого частини першої статті 2 Закону України від 1 липня 2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон № 1952-IV) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За змістом статті 9 цього Закону державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються (делегуються) функції державного реєстратора прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини другої статті 30 цього Закону дії або бездіяльність державного реєстратора, державного кадастрового реєстратора, нотаріуса, державного виконавця можуть бути оскаржені до суду. Суди повинні мати на увазі, що під діями також слід розуміти рішення, прийняті зазначеними суб'єктами владних повноважень з питань реєстрації.

Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Окрім того, відповідно до абз. 4 п. 5 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення та спрощення процедури державної реєстрації земельних ділянок та речових прав на нерухоме майно» державний реєстратор, нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються функції державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», починаючи з 1 січня 2013 року має доступ до Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, Державного реєстру іпотек і використовує під час проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень реєстраційні дані зазначених реєстрів.

Водночас, позов пред'явлено до приватного нотаріуса, який у даних правовідносинах виступає як спеціальний суб'єкт - державний реєстратор, на якого покладаються функції державного реєстратора прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Дії приватного нотаріуса із накладення заборони відчуження нерухомого майна до Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого є діями з державної реєстрації відповідних відомостей, оскільки дії нотаріуса з внесення заборони відчуження на нерухоме майном провадяться нотаріусом як спеціальним суб'єктом, якому держава делегувала функції державної реєстрації.

Таким чином суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 205 ЦПК, оскільки вирішення даної справи належать до компетенції адміністративного суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 205, 923, 294 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Глибоцького районного нотаріального округу ОСОБА_3 про застосування правових наслідків нікчемного правочину та зобов'язання вчинити дії - закрити.

Ухвала може бути оскаржена у апеляційному порядку до апеляційного суду Чернівецької області через Глибоцький районний суд шляхом подачі в п'ятиденний строк з дня її проголошення апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя