Справа № 758/3185/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2014 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Трегубенко Л. О. ,

при секретарі - Малявко І. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві (Третя київська державна нотаріальна контора), - про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивачі, ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, звернулись до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві (Третя київська державна нотаріальна контора), - про визнання права власності на спадкове майно.

Обґрунтовують позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4, після смерті якої відкрилась спадщина на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1 в м. Києві, що належала їй на праві власності відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого на підставі розпорядження Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 05.07.1996 р..

У визначений законом шестимісячний строк вони звернулися до Третьої київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, на підставі яких було відкрито спадкову справу № 532/09.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 07.04.2010 р. встановлено факт їхніх родинних відносин зі спадкодавцем, зокрема, що ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_5, ОСОБА_2 є рідними сестрами, а ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, приходяться племінницями померлій.

Отже, вона - позивач, ОСОБА_2, є другої черги спадкоємцем за законом, а вони - позивачі, ОСОБА_1 та ОСОБА_3, як діти померлої другої сестри спадкодавця, спадкують ту частку, яка належала б за законом їх матері, ОСОБА_5, якби вона була жива на час відкриття спадщини (за правом представлення).

Третя київська державна нотаріальна контора відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частини квартири АДРЕСА_1 в м. Києві, що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 за відсутності реєстрації правовстановлюючого документа, виданого органом приватизації Шевченківської районної державної адміністрації м. Києва 04.07.1996 р., дублікат якого виданий на підставі розпорядження Подільської районної в м. Києві державної адміністрації від 27.07.2012 р. №204 в Державному реєстрі речових прав на цю квартиру.

Внаслідок втрати оригіналу свідоцтва про право власності на квартиру на ім'я ОСОБА_4 вони позбавлені можливості оформити спадщину в нотаріальній контор, що стало підставою звернення до суду за захистом своїх прав.

Позивачі просили позов задовольнити.

Представник позивачів на підставі довіреності , ОСОБА_6, подала заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з наведених підстав, просить задовольнити.

Відповідач та третя особа з позовом ознайомлені, заперечень не надали, представник у судове засідання не з'явився.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників сторін і третьої особи, на підставі наявних даних і доказів.

Суд, вивчивши матеріалами справи, дійшов висновку, що позовні вимоги підтверджені та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків ( спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом, або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті ( ст. 1218 ЦК).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1221, ч. 1 ст. 1222, ч. 3 ст. 1223 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Суд установив, що ІНФОРМАЦІЯ_3. померла ОСОБА_4, після смерті якої відкрилась спадщина на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1, що належала покійній на праві власності відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого на підставі розпорядження Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 05.07.1996 р., що підтверджується повідомленням Київського міського бюро технічної інвентаризації від 20.04.2012 р. № 16206 (И-2012) ( а. с. 8, 14, 15).

Відповідно до довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 08.11.2012 р. КВ-2012 № 176284 спадкове майно являє собою однокімнатну квартиру № 100 , загальною площею 34, 4 кв. м, житловою площею 16,1 кв. м, в будинку АДРЕСА_1, інвентаризаційною вартістю 69772 ( а. с. 16).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері ( ст. 1262 ЦК).

Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини ( ч. 3 ст. 1266 ЦК).

За відсутності першої черги спадкоємців за законом та заповіту, в установлений законом шестимісячний строк позивачі подали заяви до Третьої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, на підставі яких було відкрито спадкову справу № 532/09, що підтверджується матеріалами спадкової справи.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 07.04.2010 р. встановлено факт родинних відносин позивачів зі спадкодавцем, зокрема, що ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_5, ОСОБА_2 є рідними сестрами, а ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, приходяться племінницями померлій ( а. с. 9).

Відтак, позивач, ОСОБА_2, як рідна сестра померлої, є другої черги спадкоємцем за законом, позивачі, ОСОБА_1 та ОСОБА_3, як діти померлої другої сестри спадкодавця, ОСОБА_5, спадкоємцями за правом представлення.

Оригінал свідоцтва про право власності на житло, виданий за життя спадкодавцю на підставі розпорядження Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 05.07.1996 р. №15072, не зберігся, державна реєстрація дубліката цього документа за відсутності власника нерухомого майна не передбачена законодавством ( а. с. 13, 14).

Третя київська державна нотаріальна контора відмовила позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частини квартири АДРЕСА_1 в м. Києві, що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 за відсутності реєстрації правовстановлюючого документа, виданого органом приватизації Шевченківської районної державної адміністрації м. Києва 04.07.1996 р., дублікат якого виданий на підставі розпорядження Подільської районної в м. Києві державної адміністрації від 27.07.2012 р. №204 в Державному реєстрі речових прав на цю квартиру ( а. с. 10-12).

Державний нотаріус Третьої київської державної нотаріальної контори відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 після померлої, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4, у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документа на квартиру.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 роз'яснив, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Наведені обставини підтверджені матеріалами справи.

За таких підстав, суд вважає, що позовні вимоги позивачів про визнання за ними права на спадщину за законом на частини квартири АДРЕСА_1 у м. Києві після смерті спадкодавця, ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, - правомірні, обґрунтовані і підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі наведеного, ст. ст. 15, 16, 1216 - 1218, 1220, 1221, 1222, 1223, 1258, 1262 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 208-209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку однокімнатної квартири № 100 , загальною площею 34, 4 кв. м, житловою площею 16,1 кв. м, в будинку АДРЕСА_1 в м. Києві в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця, ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/4 частку однокімнатної квартири № 100 , загальною площею 34, 4 кв. м, житловою площею 16,1 кв. м, в будинку АДРЕСА_1 в м. Києві в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця, ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частку однокімнатної квартири № 100 , загальною площею 34, 4 кв. м, житловою площею 16,1 кв. м, в будинку АДРЕСА_1 в м. Києві в порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця, ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд міста в установленому законом порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, - протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. О. Трегубенко