У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Супрун Г. Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житлове приміщення , встановлення порядку користування квартирою, вселення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до Подільського районного суду м. Києва, в якому просить просить визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , зазначаючи, що його брат - відповідач по справі, який має право власності на 2/3 частини цієї квартири, не надає йому свідоцтво про право власності на квартиру, , перешкоджає користуватися квартирою, змінив замки, та розпоряджатись своєю часткою. Тому просив визначити конкретний порядок користування квартирою та вселити його в квартиру, виділивши йому найменшу кімнату площею 10,1 кв.м., а дві інші кімнати залишити відповідачу в користування.

Дана заява не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Позивач посилається на ст.358 ЦК України, разом з тим, не обгрунтовує та не заявляє вимог відповідно до цієї норми. А просить його вселити та визначити конкретний порядок користування квартирою, якою неможливо користуватися, тому що в ній проживає брат з сім»єю.

Якщо позивачу належить право власності на 1/3 частину квартиру на підставі Свідоцтва про право власності ( а він ще просить визнати право власності), тоді не викладені обставини в чому полягають перешкоди з боку відповідача розпоряджатися належним майном на праві власності ( відчужувати, продавати, дарувати тощо) оскільки в заяві посилається на ст.391 ЦК України. Також відсутні посилання на докази на підтвердження того, що чиняться перешкоди, не впускають в квартиру змінили замки. Позивачу необхідно визначитись у своїх позовних вимогах.

А тому для усунення зазначених недоліків необхідно позивачу надати час.

Згідно ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

В разі не усунення недоліків в зазначений строк заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Заявник не позбавлений права повторного звернення до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, ч.1 ст. 121 ЦПК України ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на житлове приміщення , встановлення порядку користування квартирою, вселення - залишити без руху

Надати заявнику строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали на усунення зазначених недоліків.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяГ. Б. Супрун