Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"23" грудня 2014 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Гончарука В.П.

при секретарі Погорілій К. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до КМР, третя особа: Реєстраційна служба ГУЮ у м. Києві, Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності, суд, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_4 звернулись до суду з позовом в якому просять визнати за ними право власності на ?? частину кооперативної квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після її померлої матері ОСОБА_5.

Вимоги мотивує тим, що у 1999 року померла рідна матір позивачів ОСОБА_5, на момент смерті якої, на підставі ордеру належала кооперативна квартира АДРЕСА_1.

Проте, за життя ОСОБА_5 не зареєструвала у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно що їй належало, а тому після відкриття спадщини у позивачки виникли труднощі з оформленням тієї частини спадщини, а саме квартири АДРЕСА_2, у зв'язку з чим вона змушена звернутися з даним позовом до суду.

Представник позивачів надав до суду заяву в якій просив розглянути справу у його відсутність, підтримавши позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача КМР в зал судового засідання не з'явився, але надав до суду свої письмові пояснення в яких фактично не заперечував щодо задоволення позову ОСОБА_6 та просив слухати справу в його відсутності.

Представник третьої особи Десятої Київської державної нотаріальної контори, в судове засідання нез"вилась, але надала суду письмові пояснення в яких просила слухати справу у її відсутність.

Представник третьої ГУЮ в м. Києві в зал судового засідання не з'явився, але надав до суду свої пояснення, в яких не заперечував відносно задоволення позову.

На підставі ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнанні неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_1. померла ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке міститься в матеріалах справи.

ОСОБА_5 є матір"ю ОСОБА_3, ОСОБА_7, дані обставини находять своє підтвердження в свідоцтві про народження (а.с. 4).

Статтями 1216,1217 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За час свого життя ОСОБА_5 заповіт не складала.

Згідно положень ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

25.06.2013 ОСОБА_3 та ОСОБА_2, звернулись до Десятої київської держаної нотаріальної контори м. Києва із заявою про прийняття спадщини, відповідно до якої була відкрита спадкова справа.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, в складі спадщини померлої ОСОБА_5,. є нерухоме майно,а саме квартира АДРЕСА_1, якою володіла ОСОБА_5., на підставі ордеру № 027157 від 17.08.1981 року. Після смерті чоловіка ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_5 Прийняла спадщину, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 06.05.1992 року виданим першою Київською державною нотаріальною конторою, відповідно до якого ОСОБА_5 Успадкувала ? частини паєнакопичення в розмірі 2054 (дві тисячі п"ятдесят чотири) крб.. 92 коп. які знаходились в ЖБК "Арсеналець -16" та належали померлому ОСОБА_4

Відповідно до довіки № 11 від 07. 05. 2012 року, наданої ЖБК "Арсеналець-16" сума пайового внеску за квартиру АДРЕСА_3 повністю сплачена ОСОБА_5

Відповідно до ст. 19-1 Закону України "Про кооперацію" член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - розпорядження квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. В разі викупу квартири, дачі, гаража споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна.

Як роз'яснено в пункті 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 28.06.91 року "Про практику розгляду судами цивільних справ пов'язаних з діяльністю гаражно-будівельних кооперативів", що у справах про право на пай і на гараж судам належить виходити з того, що член ГБК, який повністю вніс свій пай за гараж, наданий йому в користування, набуває права власності на це майно і в праві розпоряджатися ним на свій розсуд.

Відповідно до копії спадкової справи, щодо майна померлої ОСОБА_5 інші спадкоємці, окрім ОСОБА_3, та ОСОБА_2,. із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися.

Згідно ч. 1 ст.182 ЦК України право власності на нерухомі речі підлягають державній реєстрації.

Відповідно до ст. 1299 ЦК України, якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов"язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна.

У зв"язку із тим що право власності, яке виникло на підставі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру, не зареєстровано відповідно до закону, який діяв на момент виникнення права, здійснити державну реєстрацію права на нерухоме майно відповідно до діючого законодавства за померлим неможливо.

Однак відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкодавця права на спадщину.

Виходячи з положень статті 392. ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

За вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов"язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень

Зважаючи на викладене, а також на те, що підстав для усунення спадкоємців від спадкування, передбачених ст. 1224 ЦК України не встановлено, суд приходить до висновку про доведену обґрунтованість позову та вбачає його таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.215, 1223, 1224,1270, 1268,1258,1301 Цивільного кодексу України, ст.ст. 8, 10, 11, 209, 212, 215 ЦПК України

В И Р І Ш ИВ :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до КМР, третя особа: Реєстраційна служба ГУЮ у м. Києві, Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на спадкове майно, що належало ОСОБА_5 в порядку спадкування право власності на ? частини кооперативної квартири АДРЕСА_1, яка складається із двох кімнат, жилою площею 30,3 кв. м., загальною площею 50,3 кв. м. .

Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно, що належало ОСОБА_5 в порядку спадкування право власності на ? частини кооперативної квартири АДРЕСА_1, яка складається із двох кімнат, жилою площею 30,3 кв. м., загальною площею 50,3 кв. м.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів моменту його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

С у д д я