Провадження № 2-6192/14 р.
У Х В А Л А

/про залишення позову без руху/

24 вересня 2014 року місто Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на частину нерухомого майна, вселення, встановлення конкретного порядку користування житловим приміщенням та зобов'язання не чинити перешкод, -

ВСТАНОВИВ:

18.09.2014 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить визнати за ним право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1, набутого в наслідок приватизації, вселити його в зазначену квартиру, встановити конкретний порядок користування спірною квартирою, виділивши йому в користування ізольовану житлову кімнату площею 18,1 кв.м з балконом, а відповідачам - інші три житлові кімнати, залишити місця загального користування в спільне сумісне користування сторін, та зобов'язати відповідачів не чинити йому перешкод в проведенні будівельних робіт в спірній квартирі з метою приведення планування квартири до первісного стану, відповідно до технічного паспорту на квартиру.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про те, що подана заява не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Стаття 3 ЦПК України встановлює, що кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

В будь-якому випадку позивач має зазначити те право захисту якого він вимагає і яким чином він просить поновити це право.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Проте, позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання за ним права власності на спірне майно не обґрунтовані, зокрема, з позовної заяви не вбачається які права позивача порушені, невизнані або оспорюються відповідачами в частині визнання за позивачем права власності на спірне майно.

Позивач просить визнати за ним право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1. При цьому в позові позивач зазначив, що вказане майно набуте ним внаслідок приватизації державного житлового фонду і з позовної заяви не зрозуміло які права позивача порушені, не визнаються або оспорюються відповідачами щодо його права власності на вказане майно.

Виходячи з цього, позивачу необхідно обґрунтувати свої вимоги в частині визнання за ним права власності на 1/5 частину спірної квартири, зазначивши в чому порушені права позивача в цій частині з боку відповідачів.

Позивачем також не обґрунтовані позовні вимоги щодо зобов'язання відповідачів не чинити йому перешкод в проведенні будівельних робіт в спірній квартирі з метою приведення планування квартири до первісного стану відповідно до технічного паспорту на квартиру.

Так позивач в позовній заяві зазначив, що він «передбачає», що відповідачі будуть йому перешкоджати в проведенні будівельних робіт щодо приведення планування квартири у попередній стані. При цьому позивачем не зазначено які його права на час звернення до суду вже є порушеними відповідачами.

Крім цього, позивачем не зазначено в позовній заяві докази на підтвердження кожної обставини на яку він посилається, зокрема, позивач не зазначив якими доказами підтверджується, що спірна квартира зазнала перепланувань, внаслідок чого житлова кімната площею 18,1 кв.м була зменшена розміром до 16,2 кв.м..

Таким чином, позивачеві необхідно навести обґрунтування своїх позовних вимог та зазначити докази на підтвердження кожної обставини на яку він посилається як на підставу своїх вимог.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається з позовними вимогами як майнового, так і немайнового характеру.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, станом на день звернення позивача до суду з даним позовом, становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати ( 243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3`654, 00 грн.).

Оплата судового збору повинна бути здійснена на р/р отримувача 0010, утримувач коштів УДК СУ у Солом`янському районі м. Києва, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, Банк отримувача ГУ ДКУ у м. Києві, Код банку отримувача (МФО) 820019, Код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: 22030001; 050, «судовий збір», Солом`янський р.с., 02896762.

Позивачем оплата судового збору взагалі не проведена.

Виходячи з дійсної вартості нерухомого майна в м. Києві на час звернення позивача до суду, судовий збір з позовних вимог майнового характеру має бути сплачений позивачем виходячи з максимальної ставки 3`654,00 грн..

Якщо позивач стверджує, що вартість 1/5 частини спірної квартири становить 195 000,00 грн., як він зазначив в позовній заяві, то позивач має зазначити в позові якими доказами підтверджується дана обставина.

Враховуючи, що позивач звертається до суду з одночасно з вимогами немайнового характеру, вказані вимоги мають бути оплачені судовим збором в розмірі 243,60 грн., а також з вимогами майнового характеру, які мають бути оплачені судовим збором виходячи з максимальної ставки судового збору в розмірі 3`654,00 грн., позивачеві необхідно оплатити судовий збір на реквізити зазначені вище в сумі 3`897,60 грн. = (3`654,00 грн. + 243, 60 грн.) та подати суду оригінали відповідних квитанцій.

Якщо позивач звільнений від сплати судового збору, у випадках, передбачених ст. 5 Закону України «Про судовий збір», він повинен зазначити про це в позовній заяві та надати суду документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат.

Згідно ч. 3 ст. 119 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Разом з цим, позовна заява не підписана позивачем і не поставлена дата її подання. За таких обставин позивачеві необхідно підписати позовну заяву та поставити дату її подання.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Разом з цим, позивачем до суду позовну заяву в одному екземплярі, без додатків про які він зазначив в позовній заяві. Не додані також копії позовної заяви з усіма додатками відповідно до кількості відповідачів.

За таких обставин, позивачеві необхідно додати до позовної заяви її копію з копіями всіх доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості відповідачів.

Виходячи з наведеного вище, суддя дійшла висновку про те, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху і надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків, шляхом подання суду позовної заяви в новій редакції, оплати судового збору, та роз`яснити позивачеві, що у разі не виправлення недоліків в зазначений судом строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: