Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/2214/14-ц
Провадження № 2/280/876/14
У Х В А Л А

29 грудня 2014 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Янчук В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про виділення частки із сумісної власності подружжя ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувсь до суду з позовом про виділення частки із сумісної власності подружжя. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 24.04.1996 року померла його мати ОСОБА_2 До дня смерті вона проживала в ІНФОРМАЦІЯ_1, разом з батьком ОСОБА_3, в будинку, який є їх сумісною власністю, придбаного під час шлюбу. Будинок зареєстрований на ОСОБА_3 Для оформлення спадщини позивачу - як сину потрібно рішення суду про виділення частки будинку , що є у спільній власності батьків, яка належить матері ОСОБА_2 Позивач просить виділити з цілого будинку , що знаходиться в м. Коростишів, по вул. Шевченка,66 та перебуває у спільній власності батьків, ? частку будинку, яка належить ОСОБА_2

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані документи вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За нормою ст. 4 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законами України.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р. позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При цьому було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК Ураїни

Так відповідно до п. 2 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити : імя ( найменування ) відповідача, його місце проживання ( перебування) або місце знаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такі відомі.

Відповідно до ст. 26, 30 ЦПК України сторонами у справах позовного провадження є позивач та відповідач, треті особи. Однак в поданій позовній заяві не зазначено відповідача.

В порушення вимог п.3,5,6 ч.2 ст. 119 ЦПК України позивачем не в повній мірі викладено зміст, обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування:

- в обґрунтування позовних вимог позивач не надає до суду відомості про наявність або відсутність спадкоємців, які зверталися до нотаріальної контори з заявами про прийняття або відмову від спадщини після смерті ОСОБА_2, померлої 24.04.1996 року, чи прийнята спадщина після неї та чи видавалось після її смерті свідоцтво про право на спадщину;

- не надано інформаційну довідку з Єдиного спадкового реєстру заповітів/ спадкових договорів про наявність чи відсутність заповіту від імені ОСОБА_2, складеного за її життя та дані щодо внесення змін до заповіту, його скасування;

- не надано інформаційну довідку про наявність або відсутність реєстрації спадкової справи в Спадковому реєстрі після смерті ОСОБА_2, що впливає на коло осіб по справі.

- не зазначено чи звертався позивач для оформлення своїх спадкових прав до нотаріальної контори та чи отримував він обґрунтовану відмову у їх оформленні.

Так, відповідно до п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України у позовній заяві повинна бути зазначена ціна позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Позивачем поданий позов майнового характеру в частині виділення 1/2 частини будинку, тому для визначення ціни позову, а також суми судового збору, необхідно встановити ринкову вартість 1/2 частини спірного майна.

Крім того, для визначення вартості спірного майна, позивач має право звернутись до експертів, які визначать орієнтовну ринкову вартість будинку.

Однак, у поданій позовній заяві не зазначено ціни позову.

Крім того, зміст обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, викладений нечітко. Так позивач, водночас, зазначає що спірний будинок належить його батьку ОСОБА_4, однак вимог до останнього не заявляє. Вимога щодо виділу частки у спадковому майні також не містить належного обґрунтування з посиланням на відповідні норми права. Більш того, у своїй позовній заяви позивач просить виділити 1/2 частину будинку, яка належить померлій ОСОБА_2, що є не можливим, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 370 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах спадкування» від 30.05.2008 року № 7 у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

При подачі позовної заяви позивачем не сплачено судовий збір за подання позовної заяви, який відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. Відповідно до вищевказаного Закону судовий збір сплачується у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року , в якому подається відповідна заява у відсотковому співвідношенні до ціни позову та фіксованому розмірі. Станом на 01.01.2014 року мінімальна заробітна плата у місячному розмірі становила 1218 грн.

При таких недоліках провадження по справі не може бути відкрите і позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків.

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст.118-121 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про виділення частки із сумісної власності подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу п'яти денний строк для усунення вказаних недоліків з дня отримання копії ухвали суду.

В разі невиконання позивачем вимог вказаних в ухвалі суду у встановлений строк заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.В.Янчук