Справа № 212/5757/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

09 липня 2014 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу в складі:

головуючого: судді - Чайкіна І.Б..

при секретарі - Конограй В.В.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Кривого Рогу цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - сектор громадянства міграції та реєстрації фізичних осіб Жовтневого РВ КМУ УМВС України в Дніпропетровській області про усунення перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу звернулася ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - сектор громадянства міграції та реєстрації фізичних осіб Жовтневого РВ КМУ УМВС України в Дніпропетровській області про усунення перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні житловим приміщенням.

В судове засідання позивачка не з'явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений через періодичне видання газети «Вісті Придніпров'я», оскільки місце мешкання його не відоме. На підставі ч.9 ст.74 ЦПК України після опублікування оголошення в пресі відповідач вважається повідомленим про час та місце розгляду справи

Представник третьої особи - Сектору громадянства, реєстрації, еміграції фізичних осіб Жовтневого РВ КМУ УМВС України в Дніпропетровській області в судове засідання не з'явився, просив суд розглянути справу без його участі.

Фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів, згідно ст.197 ЦПК України не здійснюється.

Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу домоволодіння від 01.11.2013 року посвідченого державним нотаріусом Другої криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області ОСОБА_4, зареєстрованого в реєстрі за № 2-2388, ОСОБА_2 належить на праві приватної власності домоволодіння АДРЕСА_1, загальною площею 62,0 кв.м., житловою площею 24,9 кв.м. ( а.с.6-8). В домоволодінні зареєстрований ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після укладення договору купівлі-продажу домоволодіння з ОСОБА_5 була обговорена умова, що її співмешканець ОСОБА_3 в добровільному порядку зніметься з реєстраційного обліку. Але при зверненні ОСОБА_2 до ОСОБА_5 з питанням зняття ОСОБА_3 остання повідомила про те, що їй невідоме місце проживання ОСОБА_3 оскільки він з нею не проживає. На відповідача в спірному домоволодінні проводиться нарахування за послуги і комунальні платежі, що ставить позивачку в тяжке матеріальне становище.

Відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмеження у його здійснені.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Встановленим обставинам відповідають правовідносини, що виникають із права власності та захисті права власності від порушень.

Вирішуючи позовні вимоги ОСОБА_2, в частині зобов'язання третьої особи зняти з реєстрації відповідача суд прийшов до наступного.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі остаточного рішення суду, зокрема про позбавлення права власності на житлове приміщення або користування житловим приміщення, визнання особи безвісно відсутньою або померлою тощо. Відповідно до змісту зазначеної норми права, поняття «зняття з реєстрації» нерозривно пов`язане з поняттям «житлові права»(право власності на житлове приміщення, право користування житловим приміщенням, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, виселення із займаного приміщення та інше).

Із вказаної норми випливає, що зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду виключно про: 1) позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) визнання особи безвісно відсутньою; 4) оголошення фізичної особи померлою.

Виходячи з того, що Закон України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правовідносини, пов'язані із зняттям з реєстрації місця проживання, вбачається, що положення ст. 7 цього Закону підлягають застосуванню до усіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких пов'язані з юридичним фактом зняття з реєстрації місця проживання.

Таким чином, вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (ст.ст. 71, 72, 107,116, 156 ЖК України; ст. 405 ЦК України).

Отже, позовні вимоги ОСОБА_2 підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.316-319, 391 ЦК України, ст.ст. 10,11,60,88,212 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - сектор громадянства міграції та реєстрації фізичних осіб Жовтневого РВ КМУ УМВС України в Дніпропетровській області про усунення перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні житловим приміщенням - задовольнити частково.

Усунути перешкоди в користуванні власністю домоволодінням за адресою:АДРЕСА_1, належного на праві власності - ОСОБА_2, що є підставою для зняття ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1, в решті позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

Суддя: І. Б. Чайкін