Провадження № 2/361/305/14
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 грудня 2014 р. Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого-судді: Шинкаря А.О.
при секретарі: Брейкіній Л.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу.
Свої вимоги обгрунтовує тим, що шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2, громадянином Грузії, зареєстрований 14 травня 2013 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 198.
Від шлюбу дітей не мають.
Посилається на те, що спільне сімейне життя з відповідачем не склалося, так як в них виявились різні психологічно несумісні характери та погляди на подружнє життя. Відповідач наполягав на тому, щоб його зареєстрували у квартирі, яка на праві спільної сумісної власності належить позивачці та її матері, однак матір позивача, як співвласник квартири відмовилась надавати згоду на його реєстрацію в квартирі. У зв»язку з чим між ними почали виникати конфліктні ситуації.
У червні місяці 2013 року сімейні відносини загострились, виникали сварки, з цього ж часу подружні стосунки та ведення спільного господарства між ними припинені, відповідач являється громадянином Грузії та повернувся жити на батьківщину.
Оскільки в органах РАЦСу вона не має можливості розлучитися через відсутність в Україні відповідача, тому змушена звертатися до суду з даним позовом.
Вважає що за таких обставин шлюб розпався та носить чисто формальний характер, примирення не доцільне. Спору про поділ майна не існує. Просить шлюб розірвати.
В судове засідання позивач не з»явилась, надала суду письмову заяву з проханням шлюб розірвати та справу розглянути у її відсутності.
Відповідач в судове засідання не з"явився. Про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Броварським міськрайонним судом Київської області через Головне управління юстиції у Київській області направлено на виконання до Міністерства юстиції Грузії доручення про вручення судових документів та проведення окремих процесуальних дій відносно ОСОБА_2.
03 жовтня 2014 року на адресу Броварського міськрайонного суду Київської області від Головного управління юстиції у Київській області направлено повідомлення про вручення документів, з якого вбачається, що ОСОБА_2 отримав в Озургетському районому суді 30.06.2014 р. судові документи.
Станом на день розгляду справи від Озургетського районного суду не надійшло протоколу допиту відповідача та не надано жодного документа щодо наслідків виконання міжнародного доручення.
Відповідач ОСОБА_2 будучи належним чином повідомлений про розгляд справи не подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, не повідомив суд про причини своєї неявки, а також не надав заперечень щодо суті позовних вимог.
Суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд дослідивши письмові матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 14 травня 2013 р. (а.с. 9), від шлюбу спільних дітей не мають.
Відповідно до роз»яснень, викладених в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім»ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до п.11 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, суди розглядають справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із сімейних відносин, враховуючи, що сімейні правовідносини з іноземним елементом пов»язані одразу з двома, а іноді й більше державами, і, відповідно, з двома або кількома правовими системами, які часто по-різному врегульовують питання шлюбу і сім»ї (встановлення шлюбного віку, умов вступу в шлюб, підстав та допустимості розірвання шлюбу, визначення належності і поділу майна подружжя, порядку стягнення аліментів на дитину та одного з подружжя тощо). Розглядаючи справи про розірвання шлюбу, суд бере до уваги наступне. Право на шлюб визначається особистим законом кожної з осіб, які подали заяву про укладення шлюбу (стаття 55 Закону України «Про міжнародне приватне право»). Особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої він є (стаття 16 Закону України «Про міжнародне приватне право»).
Форма і порядок укладення шлюбу в Україні між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, а також між іноземцями або особами без громадянства визначаються правом України (стаття 56 Закону України «Про міжнародне приватне право»), тобто у такому випадку застосовуються вимоги Сімейного кодексу України (СК).
Державна реєстрація шлюбу з іноземцем та особою без громадянства в Україні здійснюється відповідно до СК, з дотриманням вимог щодо законності перебування іноземця та особи без громадянства на території України, підтвердження його сімейного стану та ін.
Припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу (стаття 63 Закону України «Про міжнародне приватне право»).
Відповідно до статей 109-110 СК розірвання шлюбу за рішенням суду можливе як за спільною заявою подружжя, так і за заявою одного з подружжя.
Таким чином, якщо подружжя є громадянами різних держав, спільно проживали на території України, і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на її території, то розірвання шлюбу проводиться за законодавством України.
Відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення судових документів (а.с. 34,35).
Порядок припинення шлюбу врегульовано главою 11 СК України.
Відповідно до пункту 2 статті 104 СК України розірвання шлюбу є однією із законодавчо визначених підстав його припинення.
Право на розірвання шлюбу ґрунтується нормами статтей 105-114 СК України.
Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При прийнятті рішення, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Таким чином, оскільки шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім»ї є неможливим, є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а збереження шлюбу є недоцільним.
З огляду на викладене та з урахуванням положень ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити.
Керуючись ст.ст. 104-105,110-112 СК України, ст.ст. 10,60,212-215, 224-226 ЦПК України, суд-
Шлюб між подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 14 травня 2013 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 198 - розірвати.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним Кодексом України.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: А. О. Шинкар