Справа № 760/7152/14ц
Провадження № 2-3081/14 р.
У Х В А Л А

/про залишення позову без руху/

09 квітня 2014 року місто Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки майна, що перебуває у спільній частковій власності, та встановлення конкретного порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

07.04.2014 року позивач звернувся до суду з позовом в якому просить виділити йому в натурі частку майна, що перебуває у спільній частковій власності, а саме: ? частину житлового будинку АДРЕСА_1, а саме: приміщення квартири № 1, яка складається з: веранди площею 4,6 кв.м, кухні площею 4,1 кв.м, житлової кімнати площею 9,4 кв.м, житлової кімнати площею 14,5 кв.м, житлової кімнати площею 8,1 кв.м; припинити право спільної часткової власності позивача на ? частину спірного будинку та встановити конкретний порядок користування земельною ділянкою площею 0,0355 га на якій розташований спірний будинок по АДРЕСА_1, виділивши у користування позивачеві частину земельної ділянки, що обмежена лініями розподілу по точкам 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-12-13-14-1 у відповідності по плану конкретного користування земельною ділянки, виготовленого ПП «ГЕОС».

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про те, що подана заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Як вбачається з позовної заяви, позивач, між іншим, звертається до суду з позовною заявою майнового характеру - про виділення в натурі частки з майна, що перебуває у спільній частковій власності.

Згідно ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» №20 від 22.12.1995р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Між тим, позивачем сума позову щодо вимог майнового характеру в позовній заяві не зазначена.

Виходячи з цього, позивачеві необхідно зазначити суму позову, враховуючи норми зазначені вище, відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України та навести докази на її підтвердження.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат.

Позивач звертається до суду з позовними вимогами, які мають одночасно вимоги немайнового характеру та майнового характеру.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви не майнового характеру становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.), а з позовних вимог майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3`654, 00 грн.).

Оплата судового збору повинна бути здійснена на р/р отримувача 312 122 067 000 10, утримувач коштів УДКСУ у Солом`янському районі м. Києва, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 380 50 812, Банк отримувача ГУ ДКУ у м. Києві, Код банку отримувача (МФО) 82 00 19 Код класифікації доходів бюджету 220 300 01, призначення платежу: 220 300 01; 050, «судовий збір», Солом`янський р.с., 02896762.

Якщо позивач звільнений від оплати вказаних витрат він повинен зазначити про це в позовній заяві та надати суду документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат.

Позивачем оплата судового збору проведена в розмірі 487, 20 грн..

Як вже зазначено вище, суму позову позивач не вказав в своїй позовній заяві і позовні вимоги майнового характеру не оплатив судовим збором.

Виходячи з дійсної вартості нерухомого майна в м. Києві на час звернення позивача до суду, судовий збір з позовних вимог майнового характеру має бути сплачений позивачем виходячи з максимальної ставки в розмірі 3`654,00 грн..

Враховуючи, що позивач звертається до суду з двома вимогами немайнового характеру, які мають бути оплачені судовим збором в розміні 243,60 грн., а також з вимогами майнового характеру, які мають бути оплачені судовим збором виходячи з максимальної ставки судового збору в розмірі 3`654,00 грн., а також з врахуванням вже сплаченої позивачем суми судового збору в розмірі 487,20 грн., позивачеві необхідно доплатити судовий збір на реквізити зазначені вище в сумі 3`410,40 грн. = (3`654,00 грн. + 243,60 грн. - 487,20 грн.) та подати суду оригінал відповідної квитанції.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивач звертається з вимогою виділити йому в натурі ? частину спірного житлового будинку, яка складається з: веранди площею 4,6 кв.м, кухні площею 4,1 кв.м, житлової кімнати площею 9,4 кв.м, житлової кімнати площею 14,5 кв.м, житлової кімнати площею 8,1 кв.м. При цьому, позивач не обґрунтовує свої позовній вимоги в цій частині та не зазначає докази на підтвердження кожної обставини на яку він посилається як на підставу своїх вимог.

Так, позивачем не зазначено якими доказами підтверджується, що житлові та нежитлові приміщення, які позивач просить виділити йому в натурі, складають саме ? частину всього спірного будинку, адже зі свідоцтва про право на спадщину вбачається, що житлова площа всього спірного будинку складає 43,00 кв.м., отже ? частина житлової площі спірного будинку має складати 21,5 кв.м, а позивач просить виділити йому в натурі житлову площу розміром 32,00 кв.м (32,00 кв.м = житлова кімната площею 9,4 кв.м + житлова кімната площею 14,5 кв.м + житлова кімната площею 8,1 кв.м), що значно перевищує ? частину житлової площі всього спірного будинку. Крім цього, позивачем не зазначено доказів на підтвердження того, що ? частина спірного житлового будинку може бути виділена в натурі, тобто є така технічна можливість.

До того ж, позивач просить встановити конкретний порядок користування земельною ділянкою площею 0,0355 га на якій розташований спірний будинок по АДРЕСА_1, виділивши у користування позивачеві частину земельної ділянки, що обмежена лініями розподілу по точкам 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-12-13-14-1 у відповідності по плану конкретного користування земельною ділянки, виготовленого ПП «ГЕОС».

При цьому позивач не зазначив, якими доказами підтверджується, що ПП «ГЕОС» має право на проведення досліджень та надання висновків щодо визначення порядку користування земельними ділянками, тобто докази на підтвердження того, що визнання порядку користування спірною земельною ділянкою проведено уповноваженою на це особою.

Таким чином, позивач не зазначив суму позову, не оплатив в повному розмірі судовий збір, не обґрунтував позовні вимоги та не зазначив докази, що підтверджують кожну обставину.

Крім цього, враховуючи предмет позову, суд звертає увагу позивача на те, що рішення у справі може вплинути на права та обов'язки органу, який на даний час уповноважений здійснювати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно - Державну Реєстраційну службу Головного управління юстиції в м. Києві. Разом з цим, позивач не зазначив цю особу, як третю особу, її повну назву, місцезнаходження та номери засобів зв'язку, не надав суду копію позову для вручення цій особі.

Виходячи з цього, позивачеві необхідно визначитися з колом осіб, які мають бути залучені до участі у справі, зазначити їх повне найменування, місцезнаходження, індекс, номери засобів зв'язку та надати копію позову для вручення цій особі.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху і надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків, шляхом подання суду позовної заяви в новій редакції, оплати судового збору в повному розмірі та подання до суду оригіналу відповідної квитанції. Роз`яснити позивачеві, що у разі не виправлення недоліків в зазначений судом строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: