Провадження №2/200/3246/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2014 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого - судді Шевцової Т.В.,

при секретарі - Южаковій В.А.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дніпропетровська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кооперативу по будівництву та експлуатації колективних гаражів "Тополь", третя особа Державна реєстраційна служба Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання права власності на гараж в порядку спадкування за законом -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом та просить суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_2 на гараж НОМЕР_1 у КБЕКГ "Тополя", який розташований за адресою: АДРЕСА_1

В обґрунтуванні своїх позовних вимог посилається на те, що його батько, ОСОБА_2 за життя повністю вніс пайовий внесок до КБЕКГ "Тополя", після смерті якого відкрилась спадщина на належний йому гараж НОМЕР_1 у КБЕКГ "Тополя", який розташований за адресою: м. АДРЕСА_1. Позивач, вважаючи, що за зазначених обставин, вказаний гараж належав ОСОБА_2 на праві приватної власності, після його смерті звернулась до приватного нотаріуса Царичанського районного нотаріального округа Дніпропетровської області ОСОБА_3 із заявою про прийняття належної йому спадщини за законом. Втім, вищезазначеним приватним нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вищевказаний гараж, у зв'язку з тим, що при житті ОСОБА_1, державна реєстрація права власності на спірний гараж не відбулась, про що 26 березня 2014 року було видано відповідну постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії. Не погоджуючись з відмовою державного нотаріуса, позивач просив суд визнати за ним право власності на гараж НОМЕР_1 у КБЕКГ "Тополя", який розташований за адресою: м. АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_1

У судове засідання представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутність на підставі наявних в матеріалах справи доказах, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача та третьої особи в судове засідання не з'явилися, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ст.10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, відповідно до свідоцтва про народження позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2

Згідно рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10.06.2014 року було ухвалено про встановлення факту родинних зв'язків між ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно довідки № 27 від 28.03.2014 р., виданої Кооперативом по будівництву та експлуатації колективних гаражів "Тополя", ОСОБА_2, був членом КБЕКГ "Тополя" та повністю сплатив свій пайовий внесок.

Відповідно до технічного паспорту ТОВ "Інститут проектування та будівельних експертиз", складеного 15 липня 2014 року, площа гаража НОМЕР_1 у КБЕКГ "Тополя", який розташований за адресою: м. АДРЕСА_1.складає 39,3 м2 .

Після смерті ОСОБА_2, позивач ОСОБА_1, як єдиний спадкоємець його майна звернувся до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про спадщину, що підтверджено спадковою справою, надісланою на запит суду.

Однак, отримати свідоцтво про спадщину позивач не має можливості, оскільки померлий ОСОБА_1 не звертався до реєстраційного органу для реєстрації свідоцтва про право власності на спірний гараж.

Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке здійснюється за заповітом або за законом.

У відповідності до ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, батьки.

У відповідності до ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, батьки.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не приймати її.

Згідно п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Стаття 182 ЦК України передбачає, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Відповідно до ст. 4 Закону України „Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" право власності на нерухоме майно підлягає обов'язковій державній реєстрації.

Згідно ст. 19 Закону підставою для державної реєстрації прав, що посвідчують виникнення, перехід, припинення речових прав на нерухоме майно, обмежень цих прав є, в тому числі, рішення суду стосовно речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили.

За ст.6 цього Закону, органом, який здійснює реєстрацію прав є в тому числі органи державної реєстрації прав, утворені Міністерствомюстиції України в установленому законодавством порядку. В даному випадку таким органом є Реєстраційна служба Дніпропетровського міського Управління юстиції Дніпропетровської області /вул.Комсомольська, 56 в м.Дніпропетровську/.

Відповідно до ст.88 ЦПК України судовий збір слід покласти на позивача та не відшкодовувати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3,10,11,60,88,169, 197, 208-209, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на гараж НОМЕР_1 у КБЕКГ "Тополя", який розташований за адресою: АДРЕСА_1, площею 39,3 м2 в порядку спадкування за законом за померлим ОСОБА_2.

Рішення підлягає обов'язковій державній реєстрації в Реєстраційній службі Дніпропетровського міського Управління юстиції Дніпропетровської області /вул. Комсомольська, 56 в м.Дніпропетровську/.

Судовий збір не відшкодовувати.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Т.В. Шевцова