Справа № 675/2314/14-ц
Провадження № 2/675/552/2014
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

"11" листопада 2014 р. Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді - Пашкевича Р. В., при секретарі судового засідання - Гедзенюк В. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяслав цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки. В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що за умовами договору позики від 02 квітня 2012 року він позичив відповідачу ОСОБА_2 219 000 грн. на строк до 02 квітня 2013 року. В забезпечення виконання останнім обов'язків за договором позики ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 передали в іпотеку житлову квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 88,0 кв. м., житловою площею 63,2 кв. м., однак ОСОБА_2 у визначений строк грошові кошти не повернув. Оскільки добровільно заборгованість за договором позики ОСОБА_2 не сплатив, ОСОБА_1 просить суд у рахунок погашення заборгованості за цим договором звернути стягнення на вищевказану квартиру шляхом набуття права власності на неї, припинити право власності ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на зазначене нерухоме майно, визнати право власності на цю квартиру за позивачем та стягнути з відповідачів на свою користь понесені судові витрати.

Під час розгляду справи позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, у останнє судове засідання не з'явився, у поданій до суду письмовій заяві просив справу слухати за його відсутності та вказав, що позовні вимоги підтримує та не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судове засідання не з'явилися, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про причини неприбуття суд не повідомили.

У відповідності до положень ст.ст. 169 ч. 4, 224-226 ЦПК України, суд за згодою позивача вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України, оскільки розгляд справи здійснюється судом у відсутності осіб, які беруть участь в справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що 02 квітня 2012 року між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 укладено договір позики, за яким останній позичив у ОСОБА_1 219000 гривень на строк до 02 квітня 2013 року.

Зобов'язання відповідача ОСОБА_2 щодо повернення позики в обумовленому договором розмірі та строки не виконані.

В якості забезпечення ОСОБА_2 своїх зобов'язань за договором позики 03 квітня 2012 року між ОСОБА_1 і ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 укладений іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Ізяславського міського нотаріального округу ОСОБА_6 та зареєстрований у реєстрі за № 299.

Предметом іпотеки є житлова квартира АДРЕСА_1. Вказана квартира належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 по ? частині.

Згідно з висновком про вартість майна, який проведено ПП «Брусилів - сервіс», що є суб'єктом оціночної діяльності, ринкова вартість квартири АДРЕСА_1, загальною площею 88,0 кв. м., житловою площею 63,2 кв. на даний час становить 218278,00 грн.

Зазначені обставини підтверджуються наявними у справі письмовими доказами.

Частиною 1 статті 1046 ЦК України встановлено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцю таку ж суму коштів.

Виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком (ч. 1 ст. 546 ЦК України).

Згідно з ст.ст. 572, 575 ч. 1 ЦК України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави). Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Як передбачено частинами 1 і 3 статті 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Відповідно до п. 8.4.3 договору іпотеки іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки відповідно до чинного законодавства України у разі, коли в момент настання терміну виконання іпотекодавцем зобов'язань, забезпечених іпотекодавцем цим договором, вони не будуть виконані. Згідно з п.п. 9, 10.3.1 цього договору, звернення стягнення на заставлене майно здійснюється на розсуд іпотекодержателя або за рішенням суду, або іпотекодержателем самостійно на умовах договору. Задоволення вимог здійснюється за вибором іпотекодержателя, зокрема, шляхом передачі йому права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання у порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку».

Ч. 3 ст. 37 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб'єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов'язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

Оскільки ОСОБА_2 не виконав грошового зобов'язання за договором позики, ОСОБА_1 вправі одержати задоволення своїх вимог за рахунок заставленого майна, звернувши стягнення на житлову квартиру.

Як встановлено судом, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Згідно листа завідувача Ізяславської державної нотаріальної контори від 23 жовтня 2014 року № 2272/01-16, після його смерті в нотаріальній конторі заведено спадкову справу № 627/2012 р. Спадкоємицею першої черги за законом являється дружина померлого ОСОБА_4, яка подала до контори заяву про прийняття спадщини. У той же час, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися із заявами про відмову від прийняття спадщини.

Статтями 1216, 1218 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Пунктом 36 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» роз'яснено, що у разі переходу права власності на предмет іпотеки від іпотекодавця до третьої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, суди мають враховувати, що іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статусу іпотекодавця, має всі його права і несе всі його обов'язки за іпотечним договором у тому обсязі й на тих самих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки (стаття 23 ЗУ «Про іпотеку»).

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 року наголошено, що законодавець розмежовує поняття "виникнення права на спадщину" та "виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини", і пов'язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки.

Хоча в матеріалах справи відсутні відомості про те, що на даний час ОСОБА_4 отримала свідоцтво про право на спадщину та зареєструвала право власності на іпотечне майно, однак, спадщина нею прийнята.

Тому слід звернути стягнення на все іпотечне майно в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 за договором позики шляхом визнання за позивачем права власності на це нерухоме майно.

У той же час, вимоги про припинення права власності за відповідачами на спірну житлову квартиру задоволенню не підлягають, оскільки належним способом захисту прав позивача є звернення стягнення на предмет іпотеки в передбаченому іпотечним договором та Законом України «Про іпотеку» порядку.

Також, у відповідності до положень ст. 88 ЦПК України, на відповідачів мають бути покладені понесені позивачем судові витрати у виді сплаченого судового збору.

На підставі викладеного, відповідно до ст.ст. 546, 549, 572, 575, 1046, 1216, 1218 ЦК України, ст.ст. 33, 37 Закону України «Про іпотеку», керуючись ст.ст. 88, 197, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд -

В И Р і ш и в :

Позов задовольнити частково.

У рахунок виконання основного зобов'язання за договором позики від 02 квітня 2012 року в сумі 219 000,00 грн. звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 03 квітня 2012 року та визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на житлову квартиру АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 понесені позивачем витрати на сплату судового збору по 730 грн. з кожного.

У решті позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте Ізяславським районним судом Хмельницької області за письмовою заявою відповідачів. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем до апеляційного суду Хмельницької області через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: /підпис/ Р. В. Пашкевич

Вірно: суддя Р.В. Пашкевич