Справа № 520/9727/14-ц
Провадження № 2/520/5585/14
Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Прохорова П.А.,
при секретарі - Козловій Д.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ПАТ "УкрСиббанк" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки,
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилався на зазначені кредитний та іпотечний договори, договір поруки, відповідно до яких ОСОБА_1 отримав від позивача на умовах строковості, зворотності та оплатності кредит, на забезпечення належного виконання зобов'язань за яким ним та ОСОБА_3 було передано банку у іпотеку зазначену квартиру, а ОСОБА_2 виступила поручителем та зобов'язалась нести разом з позичальником солідарну відповідальність перед кредитором, що випливають з зазначеного кредитного договору. При цьому позивач вказував на те, що відповідач прострочив виконання своїх грошових зобов'язань, у зв'язку з чим відповідачам було направлено вимоги про дострокове виконання зобов'язань за кредитним договором та повідомлено про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки, однак такі вимоги були залишені відповідачами без задоволення, а за такого позивач вважає наявними достатні підстави для задоволення позову, у зв'язку з чим просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Сторони в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримав, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідачі - ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про час та місце судового засідання повідомлені належним чином шляхом надсилання судових ухвал та повісток на адресу, зазначену у довідці з ВАДР ГУ ДМС України в Одеській області, у судові засідання не з'явилися, не повідомили суд про поважні причини такої неявки.
Відповідно до ст.ст. 169, 224, 225 ЦПК України, суд, за згодою представника позивача ухвалив постановити заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи суд встановив наступні обставини та кореспондуючі ним правовідносини.
Разом з тим на забезпечення виконання зобов'язань позичальника за вказаним кредитним договором 24.11.2006 року між кредитором та ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було укладено договір іпотеки, згідно умов якого іпотекодавцями було передано банку у іпотеку квартиру АДРЕСА_1
Відповідач ОСОБА_1 взяті на себе зобов'язання з повернення кредиту, починаючи з жовтня 2012 року виконував неналежним чином, в зв'язку з чим відповідачам 05.03.2014 року було направлено вимоги про погашення заборгованості, однак згідно наданих відомостей такі вимоги залишились без задоволення. (копії вимог з доказами їх направлення долучені до матеріалів справи).
Відповідно до положень розділу 11 Кредитного договору та ч.2 ст. 1050 ЦК України, у разі порушення боржником графіку повернення кредиту, банк в праві вимагати від такого боржника повного виконання зобов'язань з повернення кредиту та здійснення супутніх платежів у повному обсязі.
Відповідно до п. 7.1 Кредитного договору, за порушення термінів повернення кредиту, та/або процентів за кредит, та-або комісій, позичальник сплачує на користь банку додатково до встановленої процентної ставки за кредит пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ а кожен день прострочення від гривневого еквіваленту суми простроченого платежу.
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від виконання зобов'язання не допускається.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Ч. 1 ст. 553, ч.1, 2 ст. 554 ЦК України передбачають, що за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов'язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов'язання боржником. У разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.
Відповідно до ст. 589 Цивільного кодексу України у разі невиконання зобов'язання, забезпеченого іпотекою, іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки. За рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов'язання, необхідних витрат на утримання іпотечного майна, а також витрат, понесених у зв'язку із пред'явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 590 ЦК України звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки в разі, коли зобов'язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про іпотеку" іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому Цивільним Кодексом України.
Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 33 Закону України, звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється, на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання, або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання.
Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом.
Виходячи з наведених фактичних та правових обставин, суд, зважаючи на те, що право вибору способу судового захисту, передбаченого законом або договором, тобто одночасне заявлення вимог про стягнення заборгованості з позичальника, поручителів, з вимогами про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, належні іпотекодавцю, який не є позичальником, належить виключно позивачу, доходить висновку про обґрунтованість позову та необхідність його задоволення у повному обсязі.
Відповідно до положень ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в рівних частинах, по 1218,00 грн., з кожного.
Керуючись ст.ст. Керуючись ст.ст. 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, 509, 524, 525, 530, 549, 553-554, 589, 590, 610, 611, 629, 1054 ЦК України, ст. ст. 1, 33, 35, 39 Закону України "Про Іпотеку" суд, -
Позов ПАТ "УкрСиббанк" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет іпотеки - задовольнити.
Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1), ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2) на користь ПАТ «УкрСиббанк» заборгованість в розмірі 554039,14 грн.
Встановити спосіб реалізації квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та власниками якої є ОСОБА_1 та ОСОБА_3, шляхом проведення прилюдних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку» та встановленням початкової ціни, яка має бути визначена на підставі оцінки майна здійсненої суб'єктом оціночної діяльності.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з моменту отримання копії рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Київський районний суд м. Одеси протягом 10 днів після проголошення рішення.

Суддя П. А. Прохоров