справа № 462/8656/14-ц
УХВАЛА

30 грудня 2014 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м.Львова Колодяжний С.Ю., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 та в своїх інтересах до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, треті особи Львівська міська рада, Служба у справах дітей Львівської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту спільного проживання як чоловіка та жінки без реєстрації шлюб, визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності на спадкове майно,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася в суд у своїх інтересах та в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 із позовною заявою, і якій просить визнати факт її проживання з ОСОБА_5 однією сімєю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнати за нею право на спадкування майна ОСОБА_5, на рівні спадкоємців першої черги за законом, визначити її дочці та їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, визнати за її малолітньою дочкою ОСОБА_2 право власності на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті її батька ОСОБА_5, та на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1, після смерті її дідуся, ОСОБА_6, також визнати за нею право власності на 1/8 частину вказаної квартири після смерті ОСОБА_5 та визнати частково недійсною реєстрацію права власності на цю квартиру за ОСОБА_5 та ОСОБА_3

Відповідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно п.9 ч.1 ст.80 ЦК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

У відповідності до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.2 ст.79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

При цьому, зі змісту ч.2 ст.80 ЦПК України вбачається, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідноч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, що на час подачі позовної заяви складало відповідно 243,60 грн. та 3654 грн., а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 243,60 грн.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати за нею та її малолітньою донькою право на спадщину в порядку спадкування на певні частки квартири АДРЕСА_2, крім цього, просить визнати факт її проживання з ОСОБА_5 однією сімєю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визначити їй та малолітній дочці додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та визнати частково недійсною реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1, відтак нею заявлено вимоги, що мають одночасно майновий і немайновий характер. При цьому позивачем, ціна позову щодо вимог майнового характеру не вказана, тому вважаю за необхідне визначити попередньо розмір судового збору щодо цієї частини вимог у 1000 грн.

Таким чином, з огляду на вказані вимоги закону, за подання даного позову позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 1243,60 грн. (1000 + 243,60), тоді як нею подано квитанцію про сплату судового збору лише в сумі 243,60 грн. Отже, доплаті підлягає судовий збір у розмірі 1000 грн.

Крім цього, позивач просить на підставі ст. 82 ЦПК України відстрочити їй сплату судового збору до витребування документу про вартість спірної квартири.

У відповідності до ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.09.2012 р. Про деякі питання практики застосування Закону України «Про судовий збір», єдиною підставою для вчинення судом зазначених у ст.8 вказаного закону дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 10, 60 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Проте, позивачем, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано доказів, які б дали суду можливість оцінити майновий стан позивача та задовольнити вказане клопотання.

Також, у відповідності до п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі. Однак у поданій позовній заяві відсутні номери засобів звязку сторін.

У відповідності до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання нею ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 та в своїх інтересах до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, треті особи Львівська міська рада, Служба у справах дітей Львівської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту спільного проживання як чоловіка та жінки без реєстрації шлюб, визнання недійсними правовстановлюючих документів та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує пяти днів з дня отримання нею ухвали, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усуне зазначені недоліки позовної заяви у визначений ухвалою строк, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду, в противному випадку - вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис)

З оригіналом згідно.

Суддя: Колодяжний С.Ю.