Справа № 758/1290/14-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Богінкевич С. М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та розподіл спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з вищезазначеним позовом, однак з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 111 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального Закону, позивачем не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру та не сплачено судовий збір за звернення до суду з позовними вимогами про розірвання шлюбу у встановленому ЗУ «Про судовий збір» розмірі.

Крім того, виходячи зі змісту прохальної частини позовної заяви незрозуміло, на підставі якої норми чинного законодавства України позивачка просить визнати за нею право власності на 2/3 частини спірного майна, а саме квартири №7, яка знаходиться за адресою м. Київ, пр.-т Свободи 1-а.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, ЗУ «Про судовий збір», керуючись ст.ст. 3, 11, 118, 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та розподіл спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі. Перебіг процесуального строку починається з дня отримання копії ухвали і не може перевищувати п'яти днів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяС. М. Богінкевич