Провадження № 2-5235/14 р.
У Х В А Л А

/залишення позову без руху/

06 серпня 2014 року місто Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із спільного майна, -

ВСТАНОВИВ:

04.08.2014 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить виділити йому в натурі 2/3 частини житлового будинку АДРЕСА_2, що складається з приміщень: коридору - 2.1, площею 5,1 кв.м, житлова кімната - 2.2, площею 20,0 кв.м, житлова кімната - 2.3, площею 20,0 кв.м, кухня - 2,4, площею 11,2 кв.м; 1-й поверх, квартира №3, що складається з приміщень: тамбур - І, площею 3.1 кв.м, кухня - 3.1, площею 8.2 кв.м, коридор 3.2, площею 9.3 кв.м, житлова кімната - 3.3, площею 14,0 кв.м; виділити в натурі ОСОБА_2 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_2, а саме: 1-й поверх, квартира №1, що складається з приміщень: веранда - 1.1, площею 11,0 кв.м, кухня - 1.2, площею 6.1 кв.м, житлова кімната - 1.3, площею 17.5 кв.м, житлова кімната - 1.4, площею 7.8 кв.м, комора - 1.5, площею 3,4 кв.м.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшла висновку про те, що подана заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається до суду з позовною заявою майнового характеру.

Згідно ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Між тим, позивачем в позові зазначена сума позову 200 000,00 грн. без врахування зазначених вище вимог.

За таких обставин, позивачеві необхідно зазначити в своїй позовній заяві суму позову, враховуючи норми зазначені вище, відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України та навести докази на її підтвердження.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 01.11.2011 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3`654, 00 грн.).

Між тим, позивачем не додано до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору.

Враховуючи вартість нерухомого майна в межах м. Києва, суд вважає, що судовий збір позивачем має бути сплачений виходячи з максимальної ставки в розмірі 3 654,00 грн..

Оплата судового збору повинна бути здійснена на р/р отримувача 312 122 067 000 10, утримувач коштів УДКСУ у Солом`янському районі м. Києва, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 380 50 812, Банк отримувача ГУ ДКУ у м. Києві, Код банку отримувача (МФО) 82 00 19 Код класифікації доходів бюджету 220 300 01, призначення платежу: 220 300 01; 050, «судовий збір», Солом`янський р.с., 02896762.

Якщо позивач звільнений від оплати вказаних витрат він повинен зазначити про це в позовній заяві та надати суду документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат. Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивач просить суд виділити йому в натурі 2/3 частини житлового будинку АДРЕСА_2, що складається з приміщень: коридору - 2.1, площею 5,1 кв.м, житлова кімната - 2.2, площею 20,0 кв.м, житлова кімната - 2.3, площею 20,0 кв.м, кухня - 2,4, площею 11,2 кв.м; 1-й поверх, квартира №3, що складається з приміщень: тамбур - І, площею 3.1 кв.м, кухня - 3.1, площею 8.2 кв.м, коридор 3.2, площею 9.3 кв.м, житлова кімната - 3.3, площею 14,0 кв.м; виділити в натурі ОСОБА_2 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_2, а саме: 1-й поверх, квартира №1, що складається з приміщень: веранда - 1.1, площею 11,0 кв.м, кухня - 1.2, площею 6.1 кв.м, житлова кімната - 1.3, площею 17.5 кв.м, житлова кімната - 1.4, площею 7.8 кв.м, комора - 1.5, площею 3,4 кв.м.

При цьому позивач не зазначив якими доказами підтверджується та обставина, що приміщення які позивач просить виділити йому у власність відповідають 2/3 частини житлового будинку, а приміщення, які позивач просить виділити відповідачці відповідають 1/3 частині спірного будинку, а також докази на підтвердження того, що спірний будинок може бути поділений між сторонами в спосіб про який просить позивач.

Крім того, до участі у справі не залучена Державна реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві, до компетенції якої на даний час віднесено реєстрація прав власності на нерухоме майно.

Враховуючи, що в разі задоволення позову рішення у справі вплине на права та обов'язки цієї особи відносно обох сторін, то позивач в своїй позовній заяві має зазначити цю особу в якості третьої особи, зазначити її повне найменування, адресу, індекс, номери засобів зв'язку, надати суду копію позову для вручення цій особі.

З огляду на викладене вище суд дійшов висновку про те, що позивач не оплатив судовий збір, не обґрунтував свої позовні вимоги, не зазначив докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху і надати позивачеві строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків, шляхом подання позовної заяви в новій редакції, оплати судового збору, та роз`яснити позивачеві, що у разі не виправлення недоліків в зазначений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: