Справа № 758/1382/14-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Богінкевич С. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з вищезазначеною позовною заявою, однак з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 111 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального Закону, позивачкою не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру та не сплачено судовий збір за звернення з даними позовними вимогами майнового характеру до суду у встановленому ЗУ «Про судовий збір» розмірі.

Крім того, в порушення вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України, в позовній заяві не наведено доказів, що підтверджують кожну обставину, зазначену в позовній заяві, та наявність підстав для звільнення від доказування, зокрема в позові не наведено жодних належних доказів, які б підтверджували наявність спору, а саме наявність предмету спору, оскільки останньою не надано жодного належного доказу про те, що спірне майно було набуте сторонами під час перебування в шлюбі.

Також не зрозуміло, на підставі яких документів (розрахунків, тощо) вартість предмету спору позивачка на час подачі позову до суду оцінює в 47 000 гривень, у зв'язку з чим суд позбавлений можливості визначити правильність сплаченого розміру судового збору з урахуванням ціни позову.

За таких обставин суд приходить до висновку про необхідність залишення матеріалів позовної заяви без руху та надання строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч.5 ст. 121 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.119-120 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши останній строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі. Перебіг процесуального строку починається з дня отримання копії ухвали і не може перевищувати п'яти днів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяС. М. Богінкевич