Номер провадження 2/754/5144/14
РІШЕННЯ

Іменем України

26.11.2014 Деснянський районний суд
м. Києва в складі :

головуючого судді
Мальченко О.В.

при секретарі
Яремус-Байсановій А.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м.Києві цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 до Київської
міської ради , ОСОБА_3 , який діє в
інтересах недієздатного ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 , 3-я особа : Головне
управління юстиції у м. Києві про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини ,

в с т
а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з
вищезазначеним позовом до
відповідачів , посилаючись на те , що
ІНФОРМАЦІЯ_1 р. померла її бабуся
ОСОБА_6 , після смерті якої
відкрилась спадщина на все належне
їй майно , у тому числі на квартиру
АДРЕСА_1 . 13.12. 2006 р. ОСОБА_6 був
складений нотаріально посвідчений
заповіт , за яким остання заповіла
квартиру їй , позивачці , та про
існування якого їй стало відомо від
рідних у червні 2014 р. Виходячи з
викладеного , позивачка просить
визначити їй додатковий строк для
подання заяви про прийняття
спадщини , яка відкрилась після
смерті ОСОБА_6

В судовому засіданні позивачка та її
представник позовні вимоги
підтримали з обставин , що викладені у
позовній заяві . Одночасно пояснили
про те , що про існування заповіту
позивачку поставив до відома її
батько ОСОБА_5 у червні 2014 р. , після
спливу встановленого законодавством
терміну для прийняття спадщини .

Представник відповідача Київської
міської ради в судове засідання не
з»явився , надав заяву в якій просив
слухати справу у відсутності
представника та постановити рішення
у відповідності до вимог діючого
законодавства .

Представник відповідача ОСОБА_3,
який є опікуном недієздатного ОСОБА_4
в судовому засіданні проти
заявлених позовних вимог
заперечувала з підстав їх
необгрунтованості та недоведенності .
Одночасно в судовому засіданні
зазначила про те , що спадщина , яка
відкрилась після смерті ОСОБА_6 у
вигляді квартири АДРЕСА_1 була
прийнята її чоловіком ОСОБА_4, який
на час відкриття спадщини постійно
проживав із спадкодавцем . Про
наявність заповіту позивачу було
відомо , але вона вчасно не
звернулась із заявою про прийняття
спадщини .

Відповідач ОСОБА_5 в судовому
засіданні позовні вимоги визнав та
проти їх задоволення не заперечував .
Пояснив , що позивачка є його дочкою
, ОСОБА_6 - його мати, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_1 р. Про складання
заповіту на користь дочки йому було
відомо , але ОСОБА_6 за життя
просила не казати позивачці про
його існування. Про вказаний
заповіт в подальшому він згадав
після того , як з відповідачем
ОСОБА_3 , який є опікуном його
відчима ОСОБА_4 виник конфлікт з
приводу користування квартирою
АДРЕСА_1 . Зазначений заповіт він
знайшов у маминих документах на
початку червня 2014 р. та передав його
позивачці .

Представник 3-ої особи Головного
управління юстиції у м. Києві в
судове засідання не з"явився , про
час та місце розгляду справи
повідомлений належним чином.

Вислухавши пояснення сторін ,
дослідивши матеріали справи , суд
вважає, що заявлені позовні вимоги
підлягають задоволенню виходячи з
наступного .

Відповідно до ст. 1233 ЦК України
заповітом є особисте розпорядження
фізичної особи на випадок своєї
смерті .

Відповідно до ч. 1 ,3 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець за заповітом чи за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її . Спадкоємець ,
який постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини , вважається таким , що
прийняв спадщину , якщо протягом
строку , встановленого статтею 1270
цього Кодексу , він не заявив про
відмову від неї .

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України
спадкоємець , який бажає прийняти
спадщину , але на час відкритя
спадщини не проживав постійно із
спадкодавцем , має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України
для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців ,
який починається з часу відкриття
спадщини .

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України
за позовом спадкоємця , який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини , суд може визначити
йому додатковий строк , достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини .

Судом встановлено , що позивачка
ОСОБА_1 є дочкою відповідача ОСОБА_5 (
а.с. 7 ) .

13.12.2006 р. ОСОБА_6 , яка є матір"ю
ОСОБА_5 та бабусею позивачки , був
складений нотаріально посвідчений
заповіт , яким остання заповіла
ОСОБА_1 належну їй на праві власності
квартиру АДРЕСА_1 ( а.с. 4) .

Згідно свідоцтва про смерть виданого
ІНФОРМАЦІЯ_1 р. вбачається , що
ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 р.( а.с. 5) .

З матеріалів спадкової справи до
майна померлої ОСОБА_6 вбачається ,
що після смерті останньої до
Першої Київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини за законом 18.06.2014
р. звернувся ОСОБА_3, який діє як
опікун від імені недієздатного
ОСОБА_4 ( а.с. 39 ) , 23.07.2014 р. до Першої
Київської державної нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини за заповітом звернулась
позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_5
- із заявою про прийняття спадщини за
законом ( а.с. 68, 76 ) .

23.07.2014 р. Перша Київська державна
нотаріальна контора повідомила
ОСОБА_1 про неможливість видачі
свідоцтва про право на спдщину за
заповітом , посвідченим державним
нотаріусом 13.12.2006 р. і
зареєстрованим в реєстрі за № 6-2364
після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 р. бабусі
ОСОБА_6 у зв"язку з пропуском
шестимісячного строку для прийняття
спадщини ( а.с. 8) .

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30 травня
2008 р. № 7 " Про судову практику у
справах про спадкування" , вирішуючи
питання визначення особі
додаткового строку , суд досліджує
поважність причини пропуску строку
для прийняття спадщини . При цьому
необхідно виходити з того , що
поважними є причини , пов"язані з
об"єктивними , непереборними ,
істотними труднощами для спадкоємця
на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України
кожна сторона зобов"язана довести ті
обставини , на які вона посилається
як на підставу своїх вимог і заперечнь
, крім випадків , встановлених
статтею 61 цього Кодексу .

Аналізуючи встановлені по справі
обставини у їх сукупності ,
досліджені в судовому засіданні
докази , суд приходить до висновку
про те , що несвоєчасне отримання
позивачем інформації про існування
заповіту вчиненого на її користь є
поважною причиною , за якої остання
пропустила визначений
законодавством шестимісячний строк
для прийняття спадщини , а тому
вважає за можливе визначити позивачу
додатковий строк у три місяці
з дня набрання рішенням суду
чинності для прийняття спадщини, що
відкрилась після смерті ОСОБА_6 ,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року

Доказів на спростування пояснень
позивача щодо поважності причини
пропуску строку для прийняття
спадщини представником відповідача
ОСОБА_3 , який діє в інтересах
недієздатного ОСОБА_4 суду не надано
.

На підставі викладеного ,
керуючись ст.ст. 10 , 11 , 60 , 212-215 ЦПК
України , суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк
у три місяці з дня набрання
рішенням суду чинності для
прийняття спадщини, що відкрилась
після смерті ОСОБА_6 , померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 року .

Рішення суду може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м.Києва
протягом 10-ти днів з дня
проголошення рішення . Особи , які
брали участь у справі , але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення , можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії
рішення .

Суддя :

.