Справа № 362/4935/14-ц
Провадження № 2/362/2530/14
"07" листопада 2014 р.
Суддя Васильківського міськрайонного
суду Київської області Орда О.О.,
вивчивши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового
До Васильківського міськрайонного
суду Київської області надійшла
вищезазначена позовна заява.
Вивчивши матеріали поданої позовної
заяви, вважаю, що позовна заява не
відповідає вимогам цивільного
процесуального законодавства України.
Відповідно до статті 1 Цивільного
процесуального кодексу України,
завданням цивільного судочинства є
справедливий, неупереджений та
своєчасний розгляд і вирішення
цивільний справ з метою захисту
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів фізичних
осіб, прав та інтересів юридичних осіб,
Відповідно вимог ст. 119 ЦПК України,
позовна заява, зокрема, повинна
містити: найменування суду, до якого
подається позовна заява, ім'я
(найменування) позивача та відповідача
(відповідачів), їх місце проживання або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номер засобів зв'язку, зміст позовних
вимог, ціна позову щодо вимог майнового
характеру, виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої позовні
вимоги, зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину
(посилання на докази), наявність
підстав для звільнення від
доказування, перелік документів, що
подаються до позовної заяви.
Відповідно до ч. 1 ст. 80 Цивільного
процесуального кодексу України, ціна
позову визначається: у позовах про
визнання права власності на майно або
його витребування - вартістю майна; у
позовах про право власності на
нерухоме майно, що належить фізичним
особам на праві приватної власності, -
дійсною вартістю нерухомого майна, а на
нерухоме майно, що належить юридичним
особам, - не нижче його балансової
Згідно ч. 3. Ст. 80 Цивільного
процесуального кодексу України якщо
позивача, на користь якого ухвалено
рішення, звільнено від сплати судового
збору, він стягується з відповідача в
дохід держави пропорційно до
задоволеної чи відхиленої частини
вимог.

Отже, позивачу необхідно визначити
вартість майна, яке він поділити,
надавши суду належний доказ, та
зазначити ціну позову з урахуванням
вартості майна на день подачі позову
до суду.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 356
Цивільного кодексу України, право
спільної часткової власності - це право
двох або більше осіб за своїм розсудом
володіти, користуватися і
розпоряджатися належним їм в певних
частках майном, яке становить єдине
ціле. Кожен учасник спільної часткової
власності володіє не часткою майна в
натурі, а часткою у праві власності на
спільне майно в цілому. Ці частки є
ідеальними і визначаються
відповідними відсотками від цілого або
в дробовому вираженні.

Поділ та виділ частки в натурі
здійснюється відповідно до
законодавства з наданням Висновку щодо
технічної можливості поділу об'єкта
нерухомого майна або Висновку щодо
технічної можливості виділу в натурі
частки з об'єкта нерухомого майна.

В той же час, до матеріалів позовної
заяви не було додано висновку щодо
можливості поділу будинку № 21 по вул.
Калинівська в смт. Калинівка
Васильківського району.

Крім того, матеріали позовної заяви не
містять відомостей щодо власника
/орендаря, земельної ділянки на якій
будинок.

За вимог ст. 367 Цивільного кодексу
України майно, що є у спільній
частковій власності, може бути
поділене в натурі між співвласниками
за домовленістю між ними. Договір про
поділ нерухомого майна, що є у спільній
частковій власності, укладається у
письмовій формі і підлягає
нотаріальному посвідченню.

В той же час, позивачем не наведено
відомостей, що підтверджують факт
неможливості укладання між
співвласниками договору про поділ
майна, що є у спільній частковій
власності. Посилання позивача на
небажання в добровільному порядку
вирішити питання поділу будинку, не
свідчить про дійсні наміри позивача
укласти такий договір, та не долучено
належних доказів про відмову останньої
від укладення такого договору
(письмова пропозиція та відомості про
її отримання; звернення до нотаріуса
для укладення такого договору і т.ін.).

Також не надано суду доказів
можливості та допустимості здійснення
поділу в натурі житлового будинку
(рішення виконавчого комітету,
висновки погодження відповідних
органів місцевого самоврядування,
міністерства надзвичайних справ,
санітарноепідеміологічної служби, а
також органів, що здійснюють газо- та
електро- постачання)

Відповідно до ч.1 ст. 121 Цивільного
процесуального кодексу України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу,
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає тому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали.

За таких обставин, суд приходить до
висновку, про необхідність залишення
позовної заяви без руху та надати строк
позивачу для усунення зазначених в
ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 121, 207 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
поділ житлового будинку в натурі -
залишити без руху, про що повідомити
позивачці та надати їй строк для
усунення вказаних недоліків до « 25»
листопада 2014 року, однак який не може
перевищувати п’яти днів з моменту
отримання копії ухвали.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог
суду щодо усунення вказаних недоліків,
Ваша заява буде вважатись неподаною та
підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя