ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"04" грудня 2014 р.Дарницький районний суд
головуючого - судді
розглянувши у відкритому
судовому засіданні в м. Києві цивільну
справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про
усунення перешкоди у володінні та
користуванні власністю шляхом
виселення без надання іншого жилого
У червні 2014 року позивач ОСОБА_2
звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3
про усунення перешкоди у володінні та
користуванні власністю шляхом
виселення без надання іншого жилого
Свої вимоги мотивувала тим, що є
власником квартири АДРЕСА_1. В квартирі
зареєстровані чотири особи: ОСОБА_2,
ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6. Відповідач, який
є її братом без її згоди вселився у
належну їй на праві власності квартиру.
Зазначала, що відповідач влаштовує
сварки, бійки, погрожує їй та її
близьким розправою. Вона разом з
близькими змушені проживати в іншому
місці, що заважає їй володіти та
користуватись квартирою.
Враховуючи те, що відповідач не бажає
добровільно звільнити спірну квартири,
тому на підставі ст.ст. 98, 116 ЖК
Української РСР просила суд усунути їй,
як власнику квартири, перешкоди у
володінні та користуванні власністю
квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення
ОСОБА_3 без надання іншого жилого
В судовому засіданні представник
позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_7 позовні вимоги
підтримав з підстав викладених у
позові та просив їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання
не з'явився, повідомлений у
встановленому законом порядку у
зв'язку з чим суд проводить заочний
розгляд справи, оскільки представник
позивача не заперечує проти такого
порядку вирішення справи.
Вислухавши пояснення представника
позивача, дослідивши матеріали справи,
судом встановлені наступні обставини і
визначені їм правовідносини.
ОСОБА_2 є власником квартири
АДРЕСА_1, що підтверджується договором
дарування квартири (а.с. 53, 54).
Відповідно до довідки Форми № 3 в
квартирі зареєстровані чотири особи:
ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 (а.с. 36).
Відповідач ОСОБА_3 є братом позивача.
Судом встановлено, що відповідач без
згоди позивача вселився у належну їй
на праві власності квартиру. З даного
приводу позивач неодноразово
зверталась до правоохоронних органів,
що підтверджується матеріалами справи
(а.с. 22-25,28, 52).
Згідно ст. 41 Конституції України право
приватної власності є непорушним.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України
власник володіє, користується,
розпоряджається своїм майном на
власний розсуд.
Згідно ч.1 ст. 383 ЦК України
власник житлового будинку, квартири
має право використовувати помешкання
для власного проживання, проживання
членів своєї сім'ї, інших осіб і не має
права використовувати його для
промислового виробництва.
За змістом ст. 391 ЦК України
захист права власності від порушень, не
пов`язаних із позбавленням володіння,
здійснюється шляхом пред`явлення
власником вимоги про усунення перешкод
у здійсненні ним права користування та
розпорядження своїм майном.
У силу ч. 1 ст. 109 ЖК Української РСР
виселення із займаного жилого
приміщення допускається з підстав,
установлених законом. Виселення
проводиться добровільно або в судовому
За правилами ч. 4 ст. 9 ЖК України ніхто
не може бути виселений із займаного
жилого приміщення або обмежений у
праві користування жилим приміщенням
інакше як з підстав і в порядку,
передбачених законом.
Згідно п. 3 ст. 116 ЖК України осіб, які
самоправно зайняли жиле приміщення,
виселяють без надання їм іншого жилого
Відповідно до положень ст. 60 ЦПК
України: кожна сторона зобов'язана
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень, крім випадків,
встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Докази подаються сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі.
Доказуванню підлягають обставини, які
мають значення для ухвалення рішення у
справі і щодо яких у сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі,
виникає спір. Доказування не може
ґрунтуватися на припущеннях.
Приймаючи до уваги встановлені судом
обставини, враховуючи, що позивач є
власником зазначеної квартири, також
те, що відповідач перешкоджає позивачу
в повній мірі користуватися належними
йому правами власника в зазначеній
квартирі та розпоряджатися своєю
власністю, а тому підлягають усуненню
перешкоди у володінні та користуванні
власністю квартирою АДРЕСА_1 шляхом
виселення ОСОБА_3 без надання іншого
Суд, вислухавши учасників, які
приймали участь у справі, дослідивши
доказі по справі, з'ясувавши обставини
справи приходить до висновку що
позовні вимоги підлягають задоволенню
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 88 ЦПК
України стороні, на користь якої
ухвалено рішення, суд присуджує з
другої сторони понесені нею і
документально підтверджені судові
Оскільки позов задовольняється, з
відповідача на користь позивача
повинна бути стягнена сума судового
збору в розмірі 243,60 грн.
Керуючись ст.ст. 9, 98, 109, 116 Житлового
кодексу Української РСР, ст.ст. 319, 383, 391
ЦК України та на підставі ст.ст. 10, 11, 27,
60, 212-215, 226 Цивільного процесуального
кодексу України суд, -
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення
перешкоди у володінні та користуванні
власністю шляхом виселення без надання
іншого жилого приміщення -
Усунути перешкоди у володінні та
користуванні власністю квартирою
АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_3 без
надання іншого жилого приміщення.
Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2) на
користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1,
ідентифікаційний номер НОМЕР_1) судовий
збір в розмірі 243,60 (двісті сорок три)
За письмовою заявою відповідача, яка
може бути подана протягом десяти днів з
моменту отримання копії заочного
рішення до суду першої інстанції,
заочне рішення може бути переглянуто
судом, який постановив рішення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення,
рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва
шляхом подачі апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Строк, протягом якого
розглядатиметься заява відповідача
про перегляд заочного рішення, не
включається до строку на апеляційне
оскарження.

Суддя: