Справа №522/7702/14-ц
Провадження №2/522/5832/14
Заява № 2п/522/383/14
У Х В А Л А

Іменем                    України

« 14» листопада 2014 року

Приморський районний суд м. Одеси в
складі:

головуючого          - судді
Погрібного С.О.,

за секретаря судового засідання –
Мітяєвої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Одесі заяву
представника відповідача про перегляд
заочного рішення Приморського
районного суду м. Одеси від « 05» серпня
2014 року в цивільній справі за позовом
ОСОБА_1 до Одеської міської ради про
визнання права власності на спадкове
майно, –

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Приморського
районного суду м. Одеси від “05” серпня
2014 року, ухваленим у справі за вказаним
позовом, вимоги позивача задоволені,
Визнати за ОСОБА_1 право власності на
квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 20,8
кв.м., яка залишилась після смерті
ОСОБА_2, померлого 05 квітня 2008 року, у
порядку спадкування за законом.

Представник Одеської міської ради
звернувся до суду із заявою про
перегляд ухваленого у справі заочного
рішення, посилаючись на те, що при
постановленні рішення судом не
дотримано вимог процесуального та
матеріального закону.

Учасники судового процесу в судове
засідання не з’явилися, про час та дату
судового засідання повідомлялися
належним чином, їх неявка у
відповідності до ч.1 ст.231 ЦПК України не
є перешкодою для розгляду вказаної
заяви.

Представник позивача надала суду
заяву, якою просила відмовити у
задоволенні вимог цього клопотання,
вказуючи на його безпідставність та
необґрунтованість.

Дослідивши матеріали справи, суд
вважає, що заява не підлягає
задоволенню з наступних причин.

Відповідно до правила ст. 228 ЦПК України
заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Згідно із ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне
рішення підлягає скасуванню, якщо
судом буде встановлено, що відповідач
не з'явився в судове засідання та не
повідомив про причини неявки з
поважних причин і докази, на які він
посилається, мають істотне значення
для правильного вирішення справи.

Таким чином підставою для скасування
заочного рішення є дві одночасно
наявні умови – поважність причин
неявки відповідача у судове засідання
та представлення доказів, що мають
істотне значення для правильного
вирішення справи. За змістом
наведеного правила ці докази повинні
мати таке істотне значення для
вирішення справи, аби їх врахування
мало б змінити рішення суду по суті.

Як вбачається з матеріалів справи,
відповідач про дату, час та місце
судових засідань повідомлявся
належним чином, про що свідчать
відповідні повідомлення про вручення
поштового відправлення, наявні в
матеріалах справи (а.с. 26, 29), які, у
відповідності до положення ч.5 ст.74 ЦПК
України є доказами належного
повідомлення сторони.

Таким чином, суд критично ставиться до
пояснень представника відповідача про
неотримання судових повідомлень про
дату, час та місце слухання цієї справи

Щодо другої обов’язкової обставини
для перегляду заочного рішення судом
враховано наступне.

Як вбачається з поданої заяви про
перегляд заочного рішення, відповідач
не посилається на жоден новий доказ,
про який не було відомо суду під час
попереднього слухання справи. При
цьому, до самої заяви не додано жодного
доказу, що має істотне значення для
правильного вирішення справи.

Окрім наведеного для розгляду заяви
про перегляд мають істотне значення
такі обставини: на час ухвалення
рішення судом проведено дослідження
всіх заявлених сторонами доказів,
причому суду сторонами не
повідомлялось про наявність інших.

Отже, відповідачами не представлено
доказів, що могли бути істотними для
справи та не були відомі судові під час
розгляду справи та до постановлення
заочного рішення; у своїх аргументах
про скасування рішення відповідач
посилався на наявні в матеріалах
справи докази, яким судом вже була дана
оцінка та які стали підставою для
ухвалення заочного рішення.

Таким чином, у суду відсутні підстави
для задоволення заяви про перегляд
заочного рішення, оскільки представник
відповідача не надав жодного нового
доказу, що міг би істотно вплинути на
розгляд справи та на рішення суду в
цілому.

При цьому, слід зауважити, що
відсутність хоча б однієї з підстав для
скасування заочного рішення тягне за
собою безумовну відмову у задоволенні
такої заяви, оскільки, в іншому випадку,
суд порушуватиме вимоги ст. 232 ЦПК
України.

При постановленні ухвали суд виходить
з принципу недопустимості скасування
рішення суду за відсутності достатніх
та законних підстав для того, а також з
формальних міркувань.

У відповідності із п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК
України у результаті розгляду заяви
про перегляд заочного рішення суд може
своєю ухвалою залишити заяву без
задоволення.

Керуючись ст. ст. 231, 232 Цивільного
процесуального кодексу України, СУД –

У Х В А Л И В :

Заяву представника відповідача про
перегляд заочного рішення
Приморського районного суду м. Одеси
від « 05» серпня 2014 року в цивільній
справі за позовом ОСОБА_1 до Одеської
міської ради про визнання права
власності на спадкове майно – залишити
без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Рішення суду від « 05» серпня 2014 року,
постановлене у цій справі, може бути
оскаржене шляхом подання апеляційному
суду через суд першої інстанції
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дати постановлення ухвали про
залишення заяви про перегляд заочного
рішення без задоволення.

СУДДЯ

С.О. ПОГРІБНИЙ

14.11.2014