Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" жовтня 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва в складі:

головуючого судді -
Катющенко В.П.

при секретарі -
Нестеровському Б.Ю.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні, в залі суду, в приміщенні
Дніпровського районного суду м. Києва,
цивільну справу за позовом: ОСОБА_1 до
Київської міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
третя особа: Головне управління
юстиції у м. Києві про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до
Дніпровського районного суду м. Києва з
позовом, в якому просить суд: надати
йому додатковий строк для прийняття
спадщини після смерті його матері -
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року
терміном в один місяць з дня набрання
рішення законної сили.

Свої позовні вимоги позивач
обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року
померла його мати - ОСОБА_5 Після смерті
його матері залишилось спадкове майно
у вигляді 1/3 частки квартири, що
розташована за адресою: АДРЕСА_1. За час
життя його мати залишила заповіт. Із
вищезазначеного заповіту вбачається,
що єдиним спадкоємцем 1/3 частки
квартири АДРЕСА_1 є він. Ним був
пропущений строк для прийняття
спадщини з поважних причин, оскільки за
життя мати не повідомила його про те, що
на його ім'я склала заповіт. Крім того,
він спільно за однією адресою з матір'ю
не проживав, що також завадило йому
знайти в особистих речах матері
заповіт. Він зареєстрований та
проживає зі своєю сім'єю за адресою:
АДРЕСА_2. Саме тому, він не мав доступу
до особистих документів його матері.
Мати проживала разом з іншим сином
(його братом) - ОСОБА_3, який лише через
півтора року після її смерті знайшов
заповіт в особистих речах померлої
матері та передав його йому. Після
отримання заповіту, він одразу
звернувся до нотаріальної контори за
місцем відкриття спадщини для подачі
заяви про прийняття спадщини, але
нотаріус відмовила йому у прийнятті
заяви та зазначила, що ним був
пропущений 6-ти місячний строк для
прийняття спадщини та повідомила йому
про те, що для вирішення зазначеного
питання йому необхідно звернутися до
суду.

Позивач в судове засідання не з'явився,
подав до суду заяву, в якій просив
справу розглядати у його відсутність,
позовні вимоги підтримує в повному
обсязі, просить позов задовольнити.

Уповноважений представник відповідача
Київської міської ради в судове
засідання не з'явився, подав до суду
пояснення по справі, в яких просив суд
розглядати справу за відсутності
представника та постановити рішення
згідно чинного законодавства.

Відповідачі ОСОБА_6 та ОСОБА_3 в судове
засідання не з'явилися, подали до суду
заяви, з проханням розглядати справу у
їх відсутність, позовні вимоги
визнають.

Представник третьої особи - Головного
управління юстиції у м. Києві в судове
засідання не з'явився, подав до суду
пояснення, в яких просив розглянути
справу у відсутність представника.

За таких обставин, суд вважає за
можливе розглянути справу у
відсутність позивача, відповідачів,
представника відповідача та
представника третьої особи.

У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного
процесуального кодексу України, у
зв'язку з неявкою в судове засідання
осіб, які беруть участь у справі,
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи,
оцінивши наявні в матеріалах справи
докази, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи,
ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 року,
батьками якого записані ОСОБА_7 та
ОСОБА_5 (а.с.5).

Згідно свідоцтва про право власності
на житло від 28 травня 1998 року, квартира
АДРЕСА_1 належить на праві приватної,
спільної (сумісної або часткової)
власності ОСОБА_5 та членам його сім'ї:
ОСОБА_3, ОСОБА_3 в рівних долях (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_5 року померла ОСОБА_5, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
(а.с.4).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу
України, спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу
України, до складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
його смерті.

За час свого життя, ОСОБА_5 склала 23
лютого 2001 року заповіт, відповідно до
якого належну їй на праві особистої
власності 1/3 частину квартири АДРЕСА_1
заповіла ОСОБА_1 (а.с.6).

Як вбачається з довідки № 558-1 від 29
серпня 2014 року, виданої Житловою
ремонтно-експлуатаційною організацією
№ 401, ОСОБА_5 проживає за адресою:
АДРЕСА_1 по день смерті. Знята з
реєстраційного обліку 29 липня 2014 року.

Відповідно до довідки форми 3, виданої
Житловою ремонтно-експлуатаційною
організацією № 401 29 серпня 2014 року № 558,
у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 - з 1978 року, ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_3 - з 1980 року.

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу
України, право на спадкування мають
особи, визначені у заповіті. У разі
відсутності заповіту, визнання його
недійсним, неприйняття спадщини або
відмови від її прийняття спадкоємцями
за заповітом, а також у разі
неохоплення заповітом усієї спадщини
право на спадкування за законом
одержують особи, визначені у статтях
1261-1265 цього Кодексу. Право на
спадкування виникає у день відкриття
спадщини.

Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу
України, для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу
України, за позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважних причин, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Виходячи з наведеного, враховуючи, що
позивач не проживав спільно зі
спадкодавцем, не знав про наявність
заповіту, суд вважає, що позивачем
пропущено строк прийняття спадщини з
поважних причин, враховуючи, що
спадкодавець за життя висловила своє
волевиявлення - розпорядившись
спадщиною, склавши заповіт на ім'я
позивача, а тому вважає за можливе
визначити позивачу додатковий строк
для подання ним заяви про прийняття
спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5
року ОСОБА_5 тривалістю в один місяць з
дня набрання законної сили рішення
суду.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1270, 1272 Цивільного
кодексу України, ст. ст. 1, 3, 4, 10, 11, 58, 60, 197,
208, 209, 212-215, 218, 294 Цивільного
процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Головне
управління юстиції у м. Києві про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини -
задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4
додатковий строк для подання ним заяви
про прийняття спадщини після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_5 тривалістю в
один місяць, починаючи з часу набрання
рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя: