Справа № 642/6746/14-ц
№ 2/642/1550/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

27 жовтня 2014 року
м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова у
складі: головуючого - судді Іванісової
Л. О., за участю секретаря - Бондаренко В.
П., Сластінової Я. О., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду в м. Харкові цивільну справу за
позовом Харківської міської ради до
ОСОБА_1 про стягнення збитків у вигляді
упущеної вигоди (неодержаного доходу), -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача - Харківської
міської ради (далі - ХМР) звернувся до
суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення
збитків у вигляді упущеної вигоди
(неодержаного доходу) у розмірі 144 006,
22 грн., згідно з розрахунком величини
пайового внеску виконаного за
показниками опосередкованої вартості
будівництва, посилаючись на те, що на
підставі Закону України «Про місцеве
самоврядування в Україні» ХМР є
представником територіальної громади
м. Харкова. Законом України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
від 17.02.2011 року покликано встановити
правові та організаційні основи
містобудівної діяльності та
забезпечити сталий розвиток територій
з урахуванням державних, громадських
та приватних інтересів. На виконання
цих вимог рішенням виконавчого
комітету Харківської міської ради від
09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок
пайової участі замовників у розвитку
інфраструктури м. Харкова (далі -
Порядок) (зі змінами рішення від 22.05.2013
року № 319), який містить механізм
залучення до пайової участі, порядок
укладення договорів та розрахунку
розміру величини пайового внеску.
Вказаний Порядок був прийнятий та
оприлюднений Харківською міською
радою на виконання вимог ст. 22 Закону
України «Про інформацію» у
встановленому порядку, а саме на
офіційному сайті Харківської міської
ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті
комунального підприємства
«Харківській міській інформаційний
центр» (www.citynet.kharkov.ua) та у газеті
«Харьковские известия» тому
відповідно до норм ч. 1 ст. 144
Конституції України, є
нормативно-правовим актом,
обов'язковим до виконання на території
м. Харкова.

Положеннями Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
у розумінні положень статті 4
Цивільного кодексу України
встановлено обов'язок певного кола
суб'єктів - замовників будівництва -
звернутись до відповідного органу
місцевого самоврядування для
укладення договору пайової участі.
Харківською міською радою була
отримана декларація про готовність
об'єкта до експлуатації, зареєстрована
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Харківській області від 08.11.2013 за № ХК
85, якою прийнято в експлуатацію
реконструйований громадський будинок
літ. «А-1» (автомійка з кафе) по АДРЕСА_1.
Замовником будівництва за даною
декларацією є ОСОБА_1, яким
вищезазначений обов'язок не виконано
та не укладено з Департаментом
економіки та комунального майна
Харківської міської ради договір про
пайову участь до прийняття
вищевказаного об'єкта будівництва до
експлуатації.

Листами управління
соціально-економічного розвитку,
планування та обліку Департаменту
економіки та комунального майна від
20.01.2014 №13/0/114-14 та від 05.12.2013 № 659/0/114-14
ОСОБА_1 було повідомлено про
необхідність виконання вимог закону та
направлено на підписання проект
договору про пайову участь у розвитку
інфраструктури м. Харкова, однак
відповіді на вказані вище листи до
Департаменту економіки та
комунального майна не надходили.

Такими діями забудовника порушуються
права та інтереси територіальної
громади міста Харкова в особі
Харківської міської ради на отримання
коштів, пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту, які
мають використовуватися для створення
і розвитку інженерно-транспортної та
соціальної інфраструктури м. Харкова, у
зв'язку з чим виникла необхідність
звернення до суду з зазначеним позовом.

В судове засідання представник
позивача з'явився, позов підтримав в
повному обсязі, просив його
задовольнити, надав пояснення
аналогічні доводам позовної заяви.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, про день та час слухання
справи був повідомлений своєчасно
належним чином, про причини неявки суду
не повідомив, заяви про розгляд справи
за його відсутності не надав.

Керуючись вимогами ст. ст. 224, 169 ч. 4 ЦПК
України, враховуючи вищезазначене, суд
зі згоди позивача вважає за можливе
розглянути справу у відсутності
відповідача, ухваливши заочне рішення
на підставі наявних у справі
матеріалів.

Суд, вислухавши представника позивача,
вивчивши матеріали справи, встановив
наступні факти та правовідносини.

05. 12. 2013 року ОСОБА_1 Управлінням
соціально-економічного розвитку,
планування та обліку Харківської
міської ради був направлений лист про
необхідність укладення договору на
пайову участь у розвитку
інфраструктури м. Харкова при
будівництві громадського будинку -
нежитлової будівлі літ. "А-1" (автомийка
з кафе) по АДРЕСА_1, яка принята в
експлуатацію 08.11.2013 року (декларація
про готовність об'єкта до експлуатації
№ ХК 85).

20. 01. 2014 року ОСОБА_1 Управлінням
соціально-економічного розвитку,
планування та обліку Харківської
міської ради була направлена
пропозиція про укладення договору на
пайову участь у розвитку
інфраструктури м. Харкова при
будівництві громадського будинку -
нежитлової будівлі літ. "А-1" (автомийка
з кафе) по АДРЕСА_1.

Згідно договору про пайову участь у
розвитку інфраструктури м. Харкова №
5-14/3 та додатку до нього з розрахунком
величини пайової участі ОСОБА_1 при
будівництві громадського будинку -
нежитлової будівлі літ. "А-1" (автомийка
з кафе) по АДРЕСА_1 розмір пайової
участі ОСОБА_1 у розвитку
інфраструктури м. Харкова становить 144
006,22 грн.

Як вбачається з Декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
виданого 08.11.2013 року Інспекцією ДАБК у
Харківській області на ім'я ОСОБА_1,
АДРЕСА_2, громадський будинок -
нежитлова будівля літ. "А-1" (автомийка з
кафе) по АДРЕСА_1 вважається закінченим
будівництвом об'єктом, готовим до
експлуатації.

В силу вимог ст. 7 Конституції України в
Україні визнається і гарантується
місцеве самоврядування.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна
особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом, звернутися
до суду за захистом своїх порушених,
невизнаних або оспорюваних прав,
свобод чи інтересів.

Згідно до положень статті 11 ЦК України
у випадках, встановлених актами
цивільного законодавства цивільні
права та обов'язки виникають
безпосередньо з актів органів
державної влади, органів влади
Автономної Республіки Крим або органів
місцевого самоврядування.

Статтею 14 ЦК України встановлено, що
цивільні обов'язки виконуються у межах
встановлених договором або актом
цивільного законодавства.

Частиною 2 ст. 16 ЦК України встановлено
способи захисту цивільних прав та
інтересів судом. До них належать: 1)
визнання права; 2) визнання правочину
недійсним; 3) припинення дії, яка
порушує право; 4) відновлення становища,
яке існувало до порушення; 5) примусове
виконання обов'язку в натурі; 6) зміна
правовідношення; 7) припинення
правовідношення; 8) відшкодування
збитків та інші способи відшкодування
майнової шкоди; 9) відшкодування
моральної (немайнової) шкоди; 10)
визнання незаконними рішення, дії чи
бездіяльності органу державної влади,
органу влади Автономної Республіки
Крим або органу місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб.

Застосування конкретного способу
захисту цивільного права залежить як
від змісту суб'єктивного права, за
захистом якого звернулася особа, так і
від характеру його порушення.

Зазначені вище способи захисту мають
універсальний характер, вони можуть
застосовуватись до всіх чи більшості
відповідних суб'єктивних прав. Разом з
тим зазначений перелік способів
захисту цивільних прав чи інтересів не
є вичерпним.

З абзацу 2 п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України
вбачається, що суд може захистити
цивільне право або інтерес іншим
способом, що встановлений договором
або законом.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України
особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.
При цьому збитками є в тому числі
доходи, які особа могла б реально
одержати за звичайних обставин, якби її
право не було порушене (упущена вигода).

В силу ст. 1 Закону України «Про
зовнішньоекономічну діяльність»
упущена вигода - доход або прибуток,
який міг би одержати суб'єкт
зовнішньоекономічної діяльності в
разі здійснення зовнішньоекономічної
операції і який він не одержав
внаслідок дії обставин, що не залежать
від нього, якщо розмір його
передбачуваного доходу або прибутку
можна обґрунтувати.

Як вбачається зі ст. 71 Бюджетного
кодексу України надходження бюджету
розвитку місцевих бюджетів включають
кошти пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту,
отримані відповідно до Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності».

Зі ст. 2 Закону України «Про місцеве
самоврядування в Україні» вбачається,
що місцеве самоврядування в Україні -
це гарантоване державою право та
реальна здатність територіальної
громади - жителів села чи добровільного
об'єднання у сільську громаду жителів
кількох сіл, селища, міста - самостійно
або під відповідальність органів та
посадових осіб місцевого
самоврядування вирішувати питання
місцевого значення в межах Конституції
і законів України. Місцеве
самоврядування здійснюється
територіальними громадами сіл, селищ,
міст як безпосередньо, так і через
сільські, селищні, міські ради та їх
виконавчі органи, а також через районні
та обласні ради, які представляють
спільні інтереси територіальних
громад сіл, селищ, міст.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про
місцеве самоврядування в Україні»
одним з основних принципів місцевого
самоврядування є судовий захист прав
місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про
місцеве самоврядування в Україні»
міські ради є органами місцевого
самоврядування, що представляють
відповідні територіальні громади та
здійснюють від їх імені та в їх
інтересах функції і повноваження
місцевого самоврядування.

Як вбачається зі ст. 1 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» замовником є фізична або
юридична особа, що має намір щодо
забудови території (однієї чи
декількох земельних ділянок) і подала у
встановленому законодавством порядку
відповідну заяву.

В силу ст. 2 Закону під забудовою
територій слід розуміти діяльність
державних органів, органів місцевого
самоврядування, юридичних та фізичних
осіб, яка передбачає, зокрема,
будівництво об'єктів, реконструкцію
існуючої забудови та територій.

Зі статті 40 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
від 17.02.2011 року вбачається, що порядок
залучення, розрахунку розміру і
використання коштів встановлюють
органи місцевого самоврядування
відповідно до цього Закону.

Замовник, який має намір щодо забудови
земельної ділянки у відповідному
населеному пункті, зобов'язаний взяти
участь у створенні і розвитку
інженерно-транспортної та соціальної
інфраструктури населеного пункту
(окрім випадків, передбачених частиною
четвертою цієї статті) та укласти
договір про пайову участь з органом
місцевого самоврядування.

Пайова участь у розвитку
інфраструктури населеного пункту
полягає у перерахуванні замовником до
прийняття об'єкту будівництва в
експлуатацію до відповідного
місцевого бюджету коштів для створення
і розвитку зазначеної інфраструктури.

До пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту не
залучаються замовники у разі
будівництва: 1) об'єктів будь-якого
призначення на замовлення державних
органів або органів місцевого
самоврядування за рахунок коштів
державного або місцевих бюджетів; 2)
будівель навчальних закладів, закладів
культури, фізичної

культури і спорту, медичного і
оздоровчого призначення; 3) будинків
житлового фонду соціального
призначення та доступного житла; 4)
індивідуальних (садибних) житлових
будинків, садових, дачних будинків
загальною площею до 300 квадратних
метрів, господарських споруд,
розташованих на відповідних земельних
ділянках; 5) об'єктів комплексної
забудови територій, що здійснюється за
результатами інвестиційних конкурсів
або аукціонів; 6) об'єктів будівництва
за умови спорудження на цій земельній
ділянці об'єктів соціальної
інфраструктури; 7) об'єктів, що
споруджуються замість тих, що
пошкоджені або зруйновані внаслідок
надзвичайних ситуацій техногенного
або природного характеру; 8) об'єктів,
передбачених Державною цільовою
програмою підготовки та проведення в
Україні фінальної частини чемпіонату
Європи 2012 року з футболу, рахунок
коштів інвесторів; 9) об'єктів
інженерної, транспортної
інфраструктури, об'єктів енергетики,
зв'язку та дорожнього господарства
(крім об'єктів дорожнього сервісу); 10)
об'єктів у межах індустріальних парків
на замовлення ініціаторів створення
індустріальних парків, керуючих
компаній індустріальних парків,
учасників індустріальних парків.

Величина пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту
визначається у договорі, укладеному з
органом місцевого самоврядування
(відповідно до встановленого органом
місцевого самоврядування розміру
пайової участі у розвитку
інфраструктури), з урахуванням
загальної кошторисної вартості
будівництва об'єкта, визначеної згідно
з будівельними нормами, державними
стандартами і правилами. При цьому не
враховуються витрати на придбання та
виділення земельної ділянки,
звільнення будівельного майданчика
від будівель, споруд та інженерних
мереж, влаштування внутрішніх і
позамайданчикових інженерних мереж і
споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна
вартість будівництва об'єкта не
визначена згідно з будівельними
нормами, державними стандартами і
правилами, вона визначається на основі
встановлених органом місцевого
самоврядування нормативів для одиниці
створеної потужності.

Встановлений органом місцевого
самоврядування для замовника розмір
пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту не
може перевищувати граничний розмір
пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у
розвитку інфраструктури населеного
пункту з урахуванням інших
передбачених законом відрахувань не
може перевищувати: 1) 10 відсотків
загальної кошторисної вартості
будівництва об'єкта - для нежитлових
будівель та споруд; 2) 4 відсотки
загальної кошторисної вартості
будівництва об'єкта - для житлових
будинків.

Органам місцевого самоврядування
забороняється вимагати від замовника
будівництва надання будь-яких послуг, у
тому числі здійснення будівництва
об'єктів та передачі матеріальних або
нематеріальних активів (зокрема
житлових та нежитлових приміщень, у
тому числі шляхом їх викупу), крім
пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту,
передбаченої цією статтею, а також крім
випадків, визначених частиною п'ятою
статті 30 цього Закону.

Розмір пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту
визначається протягом десяти робочих
днів з дня реєстрації органом
місцевого самоврядування звернення
замовника про укладення договору про
пайову участь та доданих до нього
документів, що підтверджують вартість
будівництва об'єкта, з
техніко-економічними

показниками.

У разі зміни замовника розмір пайової
участі у розвитку інфраструктури
населеного пункту зменшується на суму
коштів, сплачених попереднім
замовником відповідно до укладеного
ним договору про пайову участь.

Договір про пайову участь у розвитку
інфраструктури населеного пункту
укладається не пізніше ніж через 15
робочих днів з дня реєстрації
звернення замовника про його
укладення, але до прийняття об'єкта
будівництва в експлуатацію.

Істотними умовами договору є: 1) розмір
пайової участі; 2) строк (графік) сплати
пайової участі; 3) відповідальність
сторін.

Невід'ємною частиною договору є
розрахунок величини пайової участі у
розвитку інфраструктури населеного
пункту.

Кошти пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту
сплачуються в повному обсязі до
прийняття об'єкта будівництва в
експлуатацію єдиним платежем або
частинами за графіком, що визначається
договором.

Кошти, отримані як пайова участь у
розвитку інфраструктури населеного
пункту, можуть використовуватися
виключно для створення і розвитку
інженерно-транспортної та соціальної
інфраструктури відповідного
населеного пункту.

Рішенням виконавчого комітету
Харківської міської ради від 09.11.2011 р. №
804, затверджено Порядок пайової участі
замовників у розвитку інфраструктури
м. Харкова (далі - Порядок) (зі змінами
рішення від 22.05.2013 року № 319), який
містить механізм залучення до пайової
участі, порядок укладення договорів та
розрахунку розміру величини пайового
внеску.

Вказаний Порядок був прийнятий та
оприлюднений Харківською міською
радою на виконання вимог ст. 22 Закону
України «Про інформацію» у
встановленому порядку, а саме на
офіційному сайті Харківської міської
ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті
Комунального підприємства
«Харківській міській інформаційний
центр» (www.citynet.kharkov.ua) та у газеті
«Харьковские известия», тому
відповідно до норм ч. 1 ст. 144
Конституції України, є
нормативно-правовим актом,
обов'язковим до виконання на території
м. Харкова.

Згідно положень пункту 1 Порядку
розроблення проектної документації на
будівництво об'єктів, затвердженого
Наказом Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 16.05.2011 року № 45,
будівництво - це нове будівництво,
реконструкція, технічне переоснащення
діючих підприємств, реставрація та
капітальний ремонт об'єктів
будівництва. Також визначено, що об'єкт
будівництва - це будинки, будівлі,
споруди будь-якого призначення, їх
комплекси, лінійні об'єкти
інженерно-транспортної
інфраструктури.

Відповідно до пункту 1.6 Порядку під
будівництвом слід розуміти - нове
будівництво, реконструкцію,
реабілітацію, капітальний ремонт та
технічне переоснащення об'єктів
будівництва, а під об'єктами
будівництва - будинки, будівлі, споруди
будь-якого призначення та їх комплекси.

Згідно з пунктом 1.5 Порядку пайова
участь замовника полягає у
перерахуванні до бюджету міста Харкова
коштів на створення і розвиток
інженерно-транспортної та соціальної
інфраструктури м. Харкова

Залучення замовників до пайової участі
здійснюється шляхом укладення
договорів про пайову участь у розвитку
інфраструктури м. Харкова з
Департаментом економіки та
комунального майна Харківської
міської ради (далі - Департамент).

Для укладення такого договору замовник
зобов'язаний звернутись із відповідною
заявою до Департаменту не пізніше, ніж
за 30 календарних днів до прийняття
об'єкта будівництва в експлуатацію.

Як вбачається з пункту 5.1. Порядку у
разі встановлення факту будівництва та
введення об'єкта до експлуатації без
укладення договору про пайову участь
забудовника у розвитку інфраструктури
м. Харкова Департамент економіки та
комунального майна у десятиденний
термін з дня встановлення такого факту,
надсилає замовнику будівництва
рекомендованим поштовим відправленням
лист-повідомлення про необхідність
укладення відповідного договору.

У листі-повідомленні Департамент
економіки та комунального майна
повідомляє про порядок укладення
договору про пайову участь, про строк у
який замовник має вжити передбачених
Порядком заходів щодо добровільного
укладення договору, та про передбачену
цим Порядком та відповідальність за
ухилення від укладання такого
договору.

У разі ухилення замовника від
виконання вимог, вказаних у
листі-повідомленні щодо укладання
договору пайової участі у розвитку
інфраструктури м. Харкова у
добровільному порядку, Департамент
економіки та комунального майна вчиняє
наступні дії:

- на підставі наявної інформації та у
відповідності до цього Порядку
проводить розрахунок величини пайової
участі замовника у розвитку
інфраструктури;

- готує два примірники договору пайової
участі у розвитку інфраструктури з
додатками;

- надсилає підписані два примірники
договору з додатками замовнику
будівництва рекомендованим поштовим
відправленням.

Розрахунок величини пайової участі
здійснюється на підставі загальної
кошторисної вартості будівництва
об'єкта згідно зведеного кошторисного
розрахунку, а у разі якщо загальна
кошторисна вартість будівництва
об'єкта не визначена згідно з
будівельними нормами, державними
стандартами та правилами, вона
визначається виходячи із затверджених
Міністерством регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України показників
опосередкованої вартості.

Замовник будівництва, який одержав
проект договору з додатками, у разі
згоди з його умовами, оформляє договір
відповідно до вимог чинного
законодавства (підписує, якщо юридична
особа - скріплює печаткою) та повертає
один примірник договору з додатками
Департаменту економіки та
комунального майна, або повідомляє
Департамент про прийняття умов
договору (надсилає відповідний лист,
факсограму тощо) у двадцятиденний
строк після одержання договору.

Замовник будівництва, який після
розгляду проекту договору незгоден з
якимись його частинами, направляє до
Департаменту економіки та
комунального майна протокол
розбіжностей (письмові вмотивовані
зауваження) до договору, які
Департамент розглядає протягом
двадцяти днів. В цей же строк
Департамент вживає заходів для
врегулювання розбіжностей з другою
стороною та приймає рішення про зміну
договору.

Суд вважає, що оскільки положеннями
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» встановлено
обов'язок певного кола суб'єктів -
замовників будівництва - звернутись до
відповідного органу місцевого
самоврядування для укладення договору
пайової участі, зазначений обов'язок
ОСОБА_1 не виконано та не укладено з
Департаментом економіки та
комунального майна Харківської
міської ради договір про пайову участь
до прийняття вищевказаного об'єкта
будівництва до експлуатації.
Харківською міською радою та її
виконавчими органами було повною мірою
використані всі доступні правові
важелі для уникнення збитків
(укладення договору пайової участі та
одержання від замовника будівництва
коштів пайового внеску).

Такими діями забудовника порушуються
права та інтереси територіальної
громади міста Харкова в особі
Харківської міської ради на отримання
коштів, пайової участі у розвитку
інфраструктури населеного пункту, які
мають використовуватися для створення
і розвитку інженерно-транспортної та
соціальної інфраструктури м. Харкова,
внаслідок неукладення замовником
будівництва договору пайової участі,
невиконання зобов'язань, що прямо
встановлені Законом, Харківській
міській раді заподіяно збитків у
вигляді неодержаних доходів.

Таким чином, у разі б належного
виконання замовником будівництва
передбаченого законом обов'язку щодо
звернення до органу місцевого
самоврядування для укладення договору,
Харківська міська рада беззаперечно
отримала б кошти пайової участі у
розвитку інфраструктури м. Харкова у
порядку та розмірах передбачених
чинним законодавством, а тому позовні
вимоги є обгрунтованими, доведеними та
такими, що підлягають задоволенню в
повному обсязі.

У відповідності зі ст. 88 ЦПК України суд
стягує з відповідача на користь
позивача суму судового збору в розмірі
1440 грн. 06 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 3, 4, 10, 11, 60, 88, 209, 212- 215, 218, 225 ЦПК
України, ст. 7 Конституції України, ст.
ст. 3, 11, 14, 16, 22, 623 ЦК України, Законом
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Законом
України «Про місцеве самоврядування в
Україні», ст. ст. 3, 11, 14,16, 22 ЦК України
Законом України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Законом
України «Про судовий збір», -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Харківської міської
ради задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Харківської міської ради (код платежу -
24170000, рахунок - № 0002, МФО - 851011, код
ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у
Харківській області, одержувач - УДКСУ
у м. Харкові Харківської області)
збитки у вигляді упущеної вигоди
(неодержаного доходу) у розмірі 144 006
грн. (сто сорок чотири тисячі шість
гривень) 22 коп., згідно з розрахунком
величини пайового внеску виконаного за
показниками опосередкованої вартості
будівництва.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Харківської міської ради суму судового
збору в розмірі 1440 (одна тисяча
чотириста сорок) грн. 06 коп.

Рішення може бути оскаржене позивачем
в апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі в
10-денний строк з дня проголошення
рішення апеляційної скарги, або якщо
рішення було ухвалене за відсутності
осіб, що приймають участь у справі,
протягом 10 днів з моменту отримання
рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя -
Л. О. Іванісова