АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2014 року колегія суддів
судової палати у цивільних справах
Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого:
Невідомої Т.О.

суддів:
Пікуль А.А., Саліхова В.В.

при секретарі:
Гладченко Ю.І.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Києві справу за
апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення
Солом'янського районного суду міста
Києва від 16 липня 2014 року у справі за
позовом Публічного акціонерного
товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1
про стягнення заборгованості та
штрафних санкцій,

№ апеляційного провадження:
№22-ц/796/11002/2014 Головуючий у суді
першої інстанції: Коробенко С.В.
Доповідач у суді апеляційної
інстанції: Невідома Т.О.в с т а н о в и л
а :

Рішенням Солом'янського районного суду
міста Києва від 16 липня 2014 року
задоволено позов Публічного
акціонерного товариства
«Київобленерго» (далі - ПАТ
«Київобленерго») до ОСОБА_1про
стягнення заборгованості та штрафних
санкцій.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ
«Київобленерго» заборгованість в
розмірі 30 252,24 грн., пеню в розмірі 2 109,37
грн., а також судові витрати в розмірі
302,52 грн.

Не погодившись із таким рішенням суду,
ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій,
посилаючись на неправильне
застосування судом норм матеріального
та процесуального права, просив
рішення суду першої інстанції
скасувати та ухвалити нове рішення про
відмову в задоволенні позовних вимог
ПАТ «Київобленерго». Зазначає, що судом
було безпідставно відхилено його
клопотання про проведення
попереднього судового засідання та
позбавлено його права на подання
зустрічного позову. Задовольняючи
позов ПАТ «Київобленерго», суд не
звернув уваги на те, що позивачем було
порушено графік виконання робіт від 27
листопада 2012 року з реконструкції
високовольтної лінії електропередач
«Блискавиця» від підстанції Немішаєво,
не надав належної оцінки робочому
проекту, а також не витребував статут
ПАТ «Київобленерго». Також, вважає, що
суд першої інстанції неправильно
застосував положення ч. 5 ст. 882 ЦК
України, п. 4.6. договору підряду, та
безпідставно відхилив його посилання
на те, що обов'язок з остаточного
розрахунку виникає у замовника лише з
моменту підписання актів про
готовність закінченого об'єкта до
експлуатації та проведення пускових
операцій.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_4 в
інтересах ОСОБА_1 апеляційну скаргу
підтримала та просила її задовольнити
з наведених в ній підстав.

Конєва Л.Л. в інтересах ПАТ
«Київобленерго» проти задоволення
апеляційної скарги заперечувала,
вважала, що спір вирішений судом
правильно.

Особисто ОСОБА_1 в судове засідання не
з'явився, про час та місце апеляційного
розгляду справи повідомленийналежним
чином, забезпечив явку в судове
засідання свого
уповноваженогопредставника, а тому,
колегія суддів відповідно до вимог ч. 2
ст. 305 ЦПК України вважалаза можливе
слухати справу за його відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача,
пояснення осіб, які з'явилися в суд
апеляційної інстанції, з'ясувавши
обставини справи та оговоривши доводи
апеляційної скарги, перевіривши
законність і обґрунтованість
оскаржуваного рішення, колегія суддів
дійшла висновку, що апеляційна скарга
не підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом, 27 листопада 2012 року
між ПАТ «АЕС Київобленерго» (підрядник)
з однієї сторони та ОСОБА_1 (замовником)
з іншої сторони було укладено договір
підряду № 206, відповідно до п.1.1. якого
замовник доручив, а підрядник
зобов'язався виконати комплекс
будівельно-монтажних робіт по
створенню технічної можливості для
електропостачання цеху по виробництву
пластику та цеху по утилізації (а.с.4-11).

Відповідно до п.2.1. договору підряду
загальна вартість робіт, які
підлягають виконанню за цим договором,
згідно з кошторисною документацією, що
є Додатком №1 до даного договору
складає 84 034,00 грн., крім того ПДВ 16 806,80
грн., а всього за договором 100 840,80 грн.

Пунктом 2.4. договору підряду
передбачено, що оплата за виконані
роботи здійснюється наступним чином:
замовник здійснює попередню оплату в
розмірі 70 % від загальної вартості
робіт протягом 5 (п'яти) банківських
днів з моменту підписання сторонами
даного договору. Згідно з п.2.5. договору
остаточна оплата за виконані роботи
здійснюється у термін до 5 банківський
днів після підписання сторонами
останнього акту приймання виконаних
будівельних робіт.

Пунктом 5.2. договору передбачено, що у
випадку затримки замовником оплати
виконаних робіт на термін більший ніж 7
(сім) робочих днів, останній сплачує
підряднику неустойку у формі пені в
розмірі подвійної облікової ставки НБУ
від суми простроченого платежу за
кожний день прострочення, починаючи з
восьмого дня.

Відповідач належним чином виконав свої
зобов'язання з оплати першої частини
ціни договору в сумі 70 588,56 грн.

23 квітня 2013 року ПАТ «Київобленерго» та
ОСОБА_1 було підписано Акт приймання
виконаних будівельних робіт за формою
№КБ-2В на всю суму договору (а.с.17-22).

06 березня 2014 року ПАТ «Київобленерго»
звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1,
в якому зазначило, що ОСОБА_1 виконав
свої зобов'язання зі сплати першого
внеску в сумі 70 588,56 грн., проте після
підписання акту приймання-передачі
робіт від 23 квітня 2013 року, остаточного
розрахунку не провів, у зв'язку з чим
просило стягнути з ОСОБА_1 на його
користь заборгованість в розмірі 30 252,24
грн., а також пеню в розмірі 2 109,37 грн.

З'ясувавши обставини справи,
дослідивши наявні в матеріалах справи
докази, суд першої інстанції дійшов
висновку про законність та
обґрунтованість позовних вимог ПАТ
«Київобленерго».

Колегія суддів погоджується з такими
висновками суду першої інстанції з
огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за
договором підряду одна сторона
(підрядник) зобов'язується на свій
ризик виконати певну роботу за
завданням другої сторони (замовника), а
замовник зобов'язується прийняти та
оплатити виконану роботу.

За договором будівельного підряду
підрядник зобов'язується збудувати і
здати у встановлений строк об'єкт або
виконати інші будівельні роботи
відповідно до проектно-кошторисної
документації, а замовник
зобов'язується надати підрядникові
будівельний майданчик (фронт робіт),
передати затверджену
проектно-кошторисну документацію, якщо
цей обов'язок не покладається на
підрядника, прийняти об'єкт або
закінчені будівельні роботи та
оплатити їх (ст. 875 ЦК України).

Частиною 4 ст. 879 ЦК України передбачено,
що оплата робіт провадиться після
прийняття замовником збудованого
об'єкта (виконаних робіт), якщо інший
порядок розрахунків не встановлений за
погодженням сторін.

Відповідно до ч. 5 ст. 882 ЦК України
прийняття робіт може здійснюватися
після попереднього випробування, якщо
це передбачено договором будівельного
підряду або випливає з характеру робіт.
У цьому випадку прийняття робіт може
здійснюватися лише у разі позитивного
результату попереднього випробування.

Відповідно до п. 4.6. укладеного
сторонами договору підряду після
проведення технічного огляду всього
об'єкта по завершенню повного
комплексу робіт, що визначені п.1.1.
договору, сторони оформляють акт про
готовність закінченого об'єкта до
експлуатації, після чого проводяться
пускові операції. Пускові операції
вважаються успішними, якщо
технологічне обладнання перебувало в
роботі безперервно не менше 24 годин, а
трансформаторна підстанція - не менше 72
годин.

Разом з тим, відповідно до положень п.
2.5. договору підряду виникнення у
замовника обов'язку здійснити
остаточну оплату за виконані роботи
пов'язано із підписанням сторонами
акту приймання виконання будівельних
робіт, а не з підписанням акту про
готовність закінченого об'єкта до
експлуатації, що не суперечить вимогам
ч. 4 ст. 879, ч. 5 ст. 882 ЦК України.

Вказані положення договору є
результатом домовленості сторін, а
тому, є обов'язковими для їх виконання
згідно з ст. ст. 628, 629 ЦК України.

За змістом п. 4.7. договору підряду
виявлення під час здійснення пускових
робіт згідно з п. 4.6. цього договору
дефектів, які впливають на
працездатність усього об'єкта
реконструкції, а також не усунення
підрядником виявлених дефектів може
бути підставою для відшкодування на
вимогу замовника понесених ним витрат
за цим договором. Договір підряду №206
від 27 листопада 2012 року не містить
положень щодо відтермінування
обов'язку замовника здійснити
остаточну оплату виконаних робіт до
підписання акту про готовність
закінченого об'єкта до експлуатації.

Таким чином, суд першої інстанції
дійшов законного та обґрунтованого
висновку про наявність підстав для
стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ
«Київобленерго» заборгованості в
розмірі 30 252,24 грн., а також пені в
розмірі 2 109,37 грн. відповідно до
положень п. п. 2.5., 5.2 договору підряду,
враховуючи, що 23 квітня 2013 року ОСОБА_1
було підписано акт приймання виконаних
будівельних робіт на всю суму договору
проте, не було виконано зобов'язання по
здійсненню повної оплати виконаних
робіт. Посилання апелянта на порушення
судом першої інстанції положень ч. 5 ст.
882 ЦК України, п. 4.6. договору підряду є
безпідставними.

Також, колегія суддів відхиляє
посилання апелянта на те, що судом було
безпідставно відхилено його
клопотання про проведення
попереднього судового засідання, чим
позбавлено його права на подання
зустрічного позову, оскільки
відповідно до положень ст. 130 ЦПК
України попереднє судове засідання не
є обов'язковим, питання про
необхідність його проведення
вирішується суддею під час відкриття
провадження у справі.

Доводи апеляційної скарги про те, що
суд не витребував статут ПАТ
«Київобленерго» та не звернув уваги на
те, що позивачем було порушено графік
виконання робіт від 27 листопада 2012 року
з реконструкції високовольтної лінії
електропередач «Блискавиця» від
підстанції Немішаєво, не спростовують
правильності висновків суду першої
інстанції, а тому, не можуть бути
прийняті апеляційним судом.

Всі викладені у апеляційній скарзі
обставини проаналізовані судом у
сукупності з іншими доказами по справі,
висновки суду є повністю мотивованими
і підстав для сумніву у їх
обґрунтованості не вбачається.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України суд
відхиляє апеляційну скаргу і залишає
рішення без змін, якщо визнає, що суд
першої інстанції ухвалив рішення з
додержанням норм матеріального і
процесуального права.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 314, 315, 319 ЦПК
України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Рішення Солом'янського районного суду
міста Києва від 16 липня 2014 року
залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення, але може бути оскаржена
до Вищого спеціалізованого суду
України з розгляду цивільних і
кримінальних справ протягом двадцяти
днів з дня набрання законної сили,
шляхом подання касаційної скарги до
цього суду.

Головуючий:
Т.О. Невідома

Судді:
А.А. Пікуль

В.В. Саліхов