№ провадження 6/646/263/2014
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2014
року

м. Харків

Червонозаводський районний
суд м. Харкова у складі: головуючого -
судді Прошутя І.Д., при секретарі -
Макарійчук А.В., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду подання Червонозаводського ВДВС
Харківського міського управління
юстиції про визначення частки майна
боржника у майні, яким він володіє
спільно з іншими особами, -

В С Т А Н О В И В:

Старший державний
виконавець Червонозаводського ВДВС
Хар, в якому просила визначити частку
майна боржника ОСОБА_1 у квартирі
АДРЕСА_1, яка зареєстрована на праві
спільної сумісної власності.

В обґрунтування посилалася
на те, що на виконанні
Червонозаводського ВДВС знаходиться
виконавчий лист, 23.07.2010 року виданий
Червонозаводським районним судом м.
Харкова про стягнення з ОСОБА_1 на
користь її матері та опікуна – ОСОБА_2
аліментів на утримання онука ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ? частини всіх
видів заробітку, але не менше ніж 30%
прожиткового мінімуму для дитини
відповідного віку, щомісяця, з 02.04.2010
року до повноліття дитини. При
проведенні виконавчих дій було
виявлено майно боржника, на яке можливо
звернути стягнення, зазначене майно
було арештовано та складено акт опису й
арешту майна, а саме квартира АДРЕСА_1,
що належить на праві спільної сумісної
власності ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_1,
ОСОБА_3. Вказане майно повинно бути
передано на реалізацію, але в цій
квартирі зареєстрована неповнолітня
дитина, а саме ОСОБА_3, що унеможливлює
подальшу реалізацію в рахунок
погашення заборгованості. Крім того,
ОСОБА_4 помер, і його дочка ОСОБА_1
відмовилася від прийняття спадщини.

Представник державної
виконавчої служби в судовому засіданні
підтримала доводи подання та просила
задовольнити, оскільки стягував
ОСОБА_2 не бажає звертатися до
правоохоронних органів щодо вчинення
дочкою ОСОБА_1 кримінального
правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164
КК України.

Стягувач ОСОБА_2 в судовому
засіданні пояснила, що не розуміє, чому
державний виконавець звернулася до
суду з поданням, про арешт квартири їй
не відомо і вона не пам»ятає, що
зверталася з позовом до дочки про
стягнення аліментів на утримання
онука.

В силухавши осіб, які беруть
участь у справі, дослідивши матеріали
справи, суд приходить до висновку, що
подання не підлягає задоволенню,
виходячи з наступного.

Так, відповідно до
виконавчого листа № 2-3198/10 від 23.07.2010
року, виданого Червонозаводським
районним судом м. Харкова з боржника
ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_2
аліменти на утримання онука ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ? частини всіх
видів заробітку, але не менше ніж 30%
прожиткового мінімуму для дитини
відповідного віку, щомісяця, з 02.04.2010
року до повноліття дитини /а.с. 28/

В ході вжитих заходів примусового
виконання рішення суду, державним
виконавцем було виявлено майно, яке
знаходиться у приватній спільній
сумісній власності ОСОБА_4, ОСОБА_2,
ОСОБА_1, ОСОБА_3, а саме квартиру №19, що
розташована за адресою: м.Харків,
вул.Достоєвського, 8, що підтверджено
інформаційною довідкою з Реєстру прав
власності на нерухоме майно № 73477725 від
17.10.2014 року/а.с. 35/.

Відповідно до ст. 1 Закону
України «Про виконавче
провадження»виконавче провадження як
завершальна стадія судового
провадження та примусове виконання
рішень інших органів (посадових осіб) -
це сукупність дій органів і посадових
осіб, зазначених у цьому Законі,
спрямованих на примусове виконання
рішень судів та інших органів, які
здійснюються на підставах та в межах
повноважень визначених цим Законом,
іншими нормативно-правовими актами,
виданими відповідно до цього Закону та
інших законів.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 52 Закону
України «Про виконавче провадження»у
разі відсутності у боржника коштів та
інших цінностей, достатніх для
задоволення вимог стягувача, стягнення
звертається також на належне боржнику
інше майно, за винятком майна, на яке
згідно із законом не може бути
накладено стягнення. Звернення
стягнення на майно боржника не зупиняє
звернення стягнення на кошти боржника.
Боржник має право запропонувати ті
види майна чи предмети, на які
необхідно в першу чергу звернути
стягнення. Черговість стягнення на
кошти та інше майно боржника остаточно
визначається державним виконавцем.
Стягнення на майно боржника
звертається в розмірі і обсязі,
необхідних для виконання за виконавчим
документом, з урахуванням стягнення
виконавчого збору, витрат, пов'язаних з
організацією та проведенням
виконавчих дій, штрафів, накладених на
боржника під час виконавчого
провадження. У разі якщо боржник
володіє майном спільно з іншими
особами, стягнення звертається на його
частку, що визначається судом за
поданням державного виконавця.

Згідно до ст. 63 Закону
України «Про виконавче провадження»
передбачений наступний порядок
звернення стягнення на будинок,
квартиру, земельну ділянку, інше
нерухоме майно фізичної особи, а саме
звернення стягнення на будинок,
квартиру, земельну ділянку, інше
нерухоме майно фізичної особи
проводиться у разі відсутності в
боржника достатніх коштів чи рухомого
майна. При цьому в першу чергу
звертається стягнення на окрему від
будинку земельну ділянку, інше
приміщення, що належать боржнику. В
останню чергу звертається стягнення на
житловий будинок чи квартиру, в якому
фактично проживає боржник. Разом з
житловим будинком стягнення
звертається також на прилеглу земельну
ділянку, що належить боржнику. У разі
звернення стягнення на будинок,
квартиру, інше приміщення чи земельну
ділянку державний виконавець подає
запит до відповідних місцевих органів,
що здійснюють реєстрацію та облік
майна, про належність такого майна
боржнику на праві власності, а також
перевіряє, чи не перебуває це майно під
арештом. Після надходження
документального підтвердження
належності боржнику на праві власності
будинку чи іншого нерухомого майна
державний виконавець накладає на них
арешт та вносить відомості про такий
арешт до відповідних реєстрів в
установленому законодавством порядку.
Про накладення арешту на будинок чи
інше нерухоме майно, заставлене третім
особам, державний виконавець
невідкладно повідомляє таким особам. У
разі відсутності документів, що
характеризують об'єкт нерухомості, у
зв'язку з чим його неможливо
підготувати до реалізації,
виготовлення таких документів
здійснюється у встановленому порядку
за рахунок коштів стягувача. У разі
якщо стягувач у двадцятиденний строк з
дня одержання відповідного
повідомлення державного виконавця не
авансує витрати, пов'язані з
підготовкою документів, що
характеризують об'єкт нерухомості,
арешт з нього знімається.

Таким чином, Законом України
«Про виконавче провадження»
передбачено право звернення стягнення
на належне боржнику майно у порядку
виконавчого провадження, в тому числі і
на квартиру, без звернення з поданням
до суду, причому існує обмеження
стосовно майна, на яке можливо
звернення стягнення тільки в частині
майна, яке підпадає під перелік майна
громадян, на яке не може бути звернено
стягнення за виконавчими документами.

Іншим законодавством
України, ніж Законом України "Про
виконавче провадження". порядок
звернення державним виконавцем
стягнення на майно боржника за
відсутності коштів, не передбачено.

Стаття 377 ЦПК України
передбачає розгляд судом звернень
державного виконавця у разі відстрочки
і розстрочки виконання, зміни чи
встановлення способу і порядку
виконання, як виняток, за умови
наявності обставин, що утруднюють
виконання рішення (хвороба боржника
або членів його сім'ї, відсутність
присудженого майна в натурі, стихійне
лихо тощо), однак звернення стягнення
на нерухоме майно боржника не є зміною
чи встановленням способу і порядку
виконання рішення суду.

Крім того, відповідно до
Інформаційної довідки, виданої з
Державного реєстру речових прав на
нерухоме майно, у квартирі №19, що
розташована за адресою: м.Харків,
вул.Достоєвського, 8 зареєстровані та
проживають боржник, її неповнолітня
дитина, яка перебуває на утриманні у
опікуна – ОСОБА_2, а також чоловік
останньої, відомості про смерть якого
та дані про оформлення спадкових прав
відсутні.

У відповідності до ч. 4 ст. 177
Сімейного кодексу України дозвіл на
вчинення правочинів щодо нерухомого
майна дитини надається органом опіки
та піклування після перевірки, що
проводиться протягом одного місяця, і
лише в разі гарантування збереження
права дитини на житло.

При цьому, державний
виконавець зазначив, що вжив всіх
засобів для звернення стягнення на
майно боржника, в тому числі і на
нерухоме майно, наклавши арешт на
квартиру, де проживають вказані особи,
в тому числі й неповнолітня дитина, що
свідчить про початок процедури
звернення стягнення на нерухоме майно
боржника, яке полягає в його арешті,
вилученні та подальшій примусовій
реалізації без дотримання майнових
прав неповнолітньої дитини та інших
осіб, які зареєстровані та проживають у
вказаній квартирі.

Таким чином, суд приходить
до висновку про відсутність підстав
для визначення частки майна боржника у
майні, яким він володіє спільно з
іншими особами, з метою його подальшої
реалізації.

На підставі викладеного,
керуючись ст. 177 СК України, ст. 1, 52,63
Закону України «Про виконавче
провадження, ст.ст. 368, 373 ЦПК України,
суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні подання
Червонозаводського ВДВС Харківського
міського управління юстиції про
визначення частки майна боржника у
майні, яким він володіє спільно з
іншими особами,- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі в
5-денний строк з дня проголошення
ухвали апеляційної скарги.

СУДДЯ -