У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2014 рокум. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду
України з розгляду цивільних і
кримінальних справ Нагорняк В.А.,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на
рішення апеляційного суду
Дніпропетровської області від 16
червня 2014 року у справі за позовом
ОСОБА_2 до Публічного акціонерного
товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» про
стягнення упущеної вигоди та
відшкодування моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до
Публічного акціонерного товариства
«ДТЕК Дніпрообленерго» ( далі - ПАТ
«ДТЕК Дніпрообленерго») про стягнення
упущеної вигоди та відшкодування
моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог позивач
посилався на те, що він є власником 23/50
частини будинку АДРЕСА_1. 26 листопада 2003
року між ним та відповідачем було
укладено договір № 0282679 про
користування електричною енергією для
побутових споживачів
Дніпропетровської області. 24 квітня 2013
року відповідач здійснив перенесення
приладу обліку на фасад його будинку.
Зазначав, що він помітив, що покази
приладу обліку значно зросли.

У вересні він повідомив контролера
відповідача і попросив направити для
огляду приладу обліку спеціалістів.
Неодноразово звертався до відповідача
з проханням про огляд та перевірку
приладу обліку, однак відповідач не
реагував. У листопаді він отримав
рахунок-попередження про відключення
електроенергії, у якому йому
пропонувалось оплатити до 24 листопада
2013 року суму боргу 2 277 грн 78
коп. Вказував на те, що він оплатив суму
боргу в розмірі 50 грн, яку вважав
безспірною. 05 грудня 2013 року він виявив,
що подачу електроенергії у вказаний
будинок відключено, прилад обліку
опломбовано у зв'язку з боргом, а тому
він зняв його для проведення
експертизи, та встановив новий прилад
обліку.

10 лютого 2014 року відповідач
добровільно і за власний рахунок
відновив електропостачання будинку. У
зв'язку з тим, що з 05 грудня 2013 року до
10 лютого 2013 року включно він
вимушений був не працювати з вини
відповідача, а тому просив стягнути з
відповідача упущену вигоду за 45
робочих днів, в які, з вини відповідача,
позивач не міг повноцінно виконувати
свої обов'язки приватного нотаріуса, та
50 тис. грн в рахунок відшкодування
моральної шкоди.

Рішенням Синельниківського
міськрайонного суду Дніпропетровської
області від 16 квітня 2014 року позов
ОСОБА_3 задоволено частково. Стягнуто
ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на користь
ОСОБА_3 упущену вигоду в сумі 16 846 грн 65
коп. Вирішено питання про розподіл
судових витрат. В іншій
частині позовних вимог відмовлено.

Рішенням апеляційного суду
Дніпропетровської області від 16 червня
2014 року рішення
Синельниківського міськрайонного суду
Дніпропетровської області від 16 квітня
2014 року скасовано в частині стягнення
упущеної вигоди. Відмовлено ОСОБА_2 у
задоволенні позовних вимог про
стягнення упущеної вигоди.

До Вищого спеціалізованого суду
України з розгляду цивільних і
кримінальних справ надійшла касаційна
скарга ОСОБА_2, з пропущенням
передбаченого ст. 325 ЦПК України строку
на касаційне оскарження. В доданому до
касаційної скарги клопотанні
заявником ставиться питання про
поновлення строку на касаційне
оскарження судового рішення з
посиланням на поважність причин
пропущення такого строку.

Відповідно до вимог статті 325 ЦПК
України касаційна скарга може бути
подана протягом двадцяти днів з дня
набрання законної сили рішенням
(ухвалою) апеляційного суду (зі змінами,
внесеними згідно із Законом №2453-VI від
07.07.2010 року). У разі пропущення
зазначеного строку з причин, визнаних
поважними, суддя касаційної інстанції
за заявою особи, яка подала скаргу, може
поновити цей строк.

Перевіривши доводи заявника та додані
до касаційної скарги матеріали, вважаю
за можливе її задовольнити.

Однак, у відкритті касаційного
провадження у справі слід відмовити з
таких підстав.

У касаційній скарзі ОСОБА_2,
посилаючись на порушення норм
матеріального і процесуального права,
просить скасувати рішення
апеляційного суду і залишити в силі
рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України
суддя відмовляє у відкритті
касаційного провадження, якщо
касаційна скарга є необґрунтованою і
викладені у ній доводи не викликають
необхідності перевірки матеріалів
справи.

Суд апеляційної інстанції, скасовуючи
рішення суду першої інстанції в
частині стягнення упущеної вигоди та
відмовляючи ОСОБА_2 в задоволенні
позовних вимог про стягнення упущеної
вигоди, правильно встановив характер
правовідносин сторін у справі та
застосував норми матеріального права,
які регулюють ці правовідносини,
вирішив спір з урахуванням меж
заявлених позовних вимог та конкретних
обставин справи на підставі наданих
сторонами доказів з дотриманням норм
процесуального права.

Доводи, наведені в касаційній скарзі,
фактично зводяться до переоцінки
доказів та незгоди заявника з
висновками суду апеляційної інстанції
та з їх оцінкою.

Доводи касаційної скарги та зміст
оскаржуваного рішення не дають підстав
для висновку, що судом апеляційної
інстанції при розгляді справи були
допущені порушення норм матеріального
чи процесуального права, які
відповідно до ст. ст. 338-341 ЦПК
України є підставами для скасування
судового рішення.

Керуючись п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України,

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_2 строк на касаційне
оскарження рішення апеляційного суду
Дніпропетровської області від 16
червня 2014 року.

Відмовити ОСОБА_2 у відкритті
касаційного провадження у справі за
позовом ОСОБА_2 до Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
Дніпрообленерго» про стягнення
упущеної вигоди та відшкодування
моральної шкоди.

Додані до скарги матеріали повернути
заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних

і кримінальних справ
В.А. Нагорняк