Справа№592/7623/14-ц
Провадження №2/592/1878/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

19 грудня 2014 року
м.Суми
Ковпаківський районний суд м. Суми в
складі головуючого Костенко В.Г.

секретарі Шушура А.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду справу за позовом
ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету
Сумської міської ради, ОСОБА_4 про
визнання права власності, третя особа
Друга Сумська державна нотаріальна
контора, та зустрічним позовом ОСОБА_4
до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Сумської міської
ради про визнання права власності,
третя особа Друга Сумська державна
нотаріальна контора

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 вимоги
мотивують тим, що їх батьки ОСОБА_5 та
ОСОБА_6 за життя збудували будинок з
надвірними спорудами по АДРЕСА_1. Втім
за життя батько право власності не
зареєстрував. ІНФОРМАЦІЯ_4 батько
помер. ІНФОРМАЦІЯ_5 померла мати. Мати
також не оформляла прав власності на
домоволодіння. Вона також не
зверталася до нотаріуса для прийняття
спадщини після батька. Втім оскільки
жила разом з батьком є такою, що
прийняла спадщину. Тому позивачі
просять визнати право власності за
кожним по 1 / 3 частини вказаного будинку
з надвірними спорудами в порядку
спадкування після померлої матері
ОСОБА_6.

В судовому засіданні позивачі вимоги
підтримали.

Відповідач ОСОБА_4, не визнаючи позов,
звернувся з зустрічним позовом. Так
визнав, що має спільних батьків з
позивачами. Батьки збудували будинок з
надвірними спорудами по АДРЕСА_1. Втім
батьки свої права на будинок не
реєстрували. Також зазначив, що на час
смерті батька теж жив у будинку, а тому
успадкував частину після смерті
батька. Окрім того ОСОБА_4 вказав, що
матері належала земельна ділянка
площею 0,085 га. у садівничому товаристві
«Фрунзенець». Тому просить визнати за
ним право власності у порядку
спадкування за законом на ? частину
домоволодіння у порядку спадкування
після батька ОСОБА_5, на ? частину після
матері та на 1/3 частину зазначеної
земельної ділянки.

В удовому засіданні відповідач та
представник зустрічний позов
підтримати. Разом з цим відповідач
визнав, що на час смерті батька
позивачі і він проживали у спірному
будинку.

Представник Сумської міської ради
подав письмові заперечення у яких
просив позов розглядати за його
відсутності та вважав, що органи
місцевого самоврядування є
неналежними відповідачами у даній
справі.

Представник третьої особи до суду не
з'явився, подав заяву про розгляд
справи за його відсутності.

Суд, заслухавши пояснення учасників
розгляду, які з'явилися, дослідивши
матеріали справи, вважає, що основний і
зустрічний позови обґрунтовані, але
підлягають частковому задоволенню, з
таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6
з 25.08.1948 року перебували у
зареєстрованому шлюбі.

Від шлюбу вони мали дітей: ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3. Встановлене
підтверджується відповідними
свідоцтвами про укладення шлюбу, про
народження, копії яких знаходяться у
справі./а.с. 10,11,167/.

За життя подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_6
збудували будинок з надвірними
спорудами по АДРЕСА_1, яке складається з
житлового будинку А-1 загальною площею
91,7 кв.м. житловою 64,7 кв.м. з прибудовами
«а», «а1», «а2», літньої кухні «Б» з
прибудовами «б» і «б1», погріба п/г,
вбиральні «Г», сарая «Е», огорожі №1-3.

Втім право власності на будинок батько
ОСОБА_5 не зареєстрував./ встановлене
підтверджено технічними паспортами,
договором на право забудови та
безстрокового користування земельною
ділянкою, довідкою Управління майна
комунальної власності сумської
міської ради./а.с.19-29/

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 помер, заповіту не
залишив, що підтверджується
відповідним свідоцтвом./а.с.17/

На час його смерті у будинку проживали
ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_4.
Встановлене у ході судового розгляду
визнали ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_4. Вони
не зверталися до нотаріальної контори
з заявами про прийняття спадщини.
ОСОБА_6 також не зверталася до
нотаріальної контори. Вона також не
реєструвала право власності на
зазначений будинок з надвірними
спорудами.

Також встановлено, що на підставі
рішення Виконкому Сумської міської
ради №70 від 17.02.1994 року ОСОБА_6 у порядку
приватизації набула у власність
земельну ділянку НОМЕР_1 площею 0,085 га у
садівничому товаристві «Фрунзенець»,
про що виданий відповідний державний
акт. На час видачи державного акту
кадастровий номер земельної ділянки не
визначався./а.с.166/

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6 померла, заповіту
не залишила. ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_4
своєчасно звернулися до нотаріальної
контори для прийняття спадщини. Втім
оформити не можуть через відсутність
правовстановлюючих документів на
будинок та відсутність кадастрового
номеру земельної ділянки.

З встановлених фактів вбачається, що
спірні правовідносини є цивільними та
врегульовані ст.ст. 529, 548, 549 ЦК України в
редакції 1963 року, п. 2 Прикінцевих і
перехідних положень, ст.ст. 1261, 1268, 1270 ЦК
України в редакції 2003 року.

Відповідно до ст. 529 України в редакції
1963 року при спадкоємстві за законом
спадкоємцями першої черги є, в рівних
частках, діти (у тому числі усиновлені),
дружина і батьки (усиновителі)
померлого.

Відповідно до ст. 548 України в редакції
1963 року для придбання спадщини
необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.
Прийнята спадщина визнається належною
спадкоємцеві з моменту відкриття
спадщини.

Відповідно до ст. 549 ЦК в редакції 1963
року, визнається, що спадкоємець
прийняв спадщину: 1) якщо він фактично
вступив в управління або володіння
спадковим майном; 2) якщо він подав
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини. Зазначені в цій
статті дії повинні бути вчинені
протягом шести місяців з дня відкриття
спадщини.

Відповідно до положень ст.ст. 1261, 1268, 1270
ЦК України в редакції 2003 року у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.
Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї. Спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини.

З встановлених фактів та положень
зазначених законів вбачається, що
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в рівних частинах
належав спірний будинок з надвірними
спорудами. Після смерті ОСОБА_5 його
частину, яка становила 1 / 2, фактично
успадкували його дружина - ОСОБА_6 та
діти - ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_4, тобто по
1/8 кожен. Таким чином ОСОБА_6 належало 5/8
частин зазначеного будинку зі
спорудами. Відтак після її смерті
ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 повинно
перейти по 5/24 частин.

Таким чином твердження ОСОБА_1 і ОСОБА_2
про належність усього домоволодіння
ОСОБА_6 не відповідають встановленим
обставинам та положенням закону.
Твердження ОСОБА_4 про належність йому
і ОСОБА_6 по 1 / 4 частині у порядку
спадкування після ОСОБА_5 також не
відповідають встановленим обставинам
та положенням закону.

Відтак не виходячи за межі позовних
вимог та їх підстав, за ОСОБА_4 слід
визнати право власності на 1/8 частину
будинку з надвірними спорудами після
батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4. Також
за ОСОБА_1, ОСОБА_2 і ОСОБА_4 слід визнати
по 5/24 частин на зазначений будинок зі
спорудами після матері. За ОСОБА_4 також
слід визнати право власності у порядку
спадкування на 1/3 частину земельної
ділянки після матері.

Право власності на іншу частину
спадкового майна неможливо визнати за
ОСОБА_1 і ОСОБА_2, оскільки вони не
заявляли вимог з підстав спадкування
після батька. Втім їх право ще може бути
захищено при зверненні з новим позовом
з відповідних підстав.

За наведених обставин суд вважає, що
заявлені вимоги обґрунтовані у
зазначеній частині. Тому заявлені
позови необхідно задовольнити
частково у визначеному обсязі, а у
іншій частині слід відмовити за
необґрунтованістю.

На підставі викладеного і керуючись
ст.ст. 10, 11, 57-60, 212-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 та зустрічний
позов ОСОБА_4 задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 5/24
частин житлового будинку А-1 загальною
площею 91,7 кв.м. житловою 64,7 кв.м. з
прибудовами «а», «а1», «а2», літню кухню
«Б» з прибудовами «б» і «б1», погріб п/г,
вбиральню «Г», сарай «Е», огорожу №1-3, в
порядку спадкування після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 5/24
частин житлового будинку А-1 загальною
площею 91,7 кв.м. житловою 64,7 кв.м. з
прибудовами «а», «а1», «а2», літню кухню
«Б» з прибудовами «б» і «б1», погріб п/г,
вбиральню «Г», сарай «Е», огорожу №1-3, в
порядку спадкування після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6.

Визнати за ОСОБА_4 право власності на 1 /
8 частину житлового будинку А-1
загальною площею 91,7 кв.м. житловою 64,7
кв.м. з прибудовами «а», «а1», «а2», літню
кухню «Б» з прибудовами «б» і «б1»,
погріб п/г, вбиральню «Г», сарай «Е»,
огорожу №1-3, в порядку спадкування
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5.

Визнати за ОСОБА_4 право власності на 5/24
частин житлового будинку А-1 загальною
площею 91,7 кв.м. житловою 64,7 кв.м. з
прибудовами «а», «а1», «а2», літню кухню
«Б» з прибудовами «б» і «б1», погріб п/г,
вбиральню «Г», сарай «Е», огорожу №1-3, в
порядку спадкування після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6.

Визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/3
частину власність земельну ділянку
НОМЕР_1 площею 0,085 га у садівничому
товаристві «Фрунзенець» в порядку
спадкування після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6.

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1,
ОСОБА_2 та зустрічного позову ОСОБА_4 у
іншій частині за необґрунтованістю.

Рішення суду може бути оскаржено до
Судової палати у цивільних справах
апеляційного суду Сумської області
через Ковпаківський районний суд м.
Суми, шляхом подачі апеляційної скарги
в десятиденний строк з дня
проголошення рішення суду. Особою, яка
була відсутня у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення, в
десятиденний строк з моменту отримання
його копії.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо скаргу не було
подано. У разі подання апеляційної
скарги рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя
В.Г. Костенко