Провадження №2-5271/14
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 вересня 2014 року Солом`янський
районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Лазаренко В.В.
при секретарі - Пономарьові М.О.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради, третя особа:
Головне управління юстиції у м. Києві,
про визначення додаткового строку для
05.08.2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з
позовом в якому просить визначити йому
додатковий строк, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини
за заповітом після смерті його матері
ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.
Обґрунтовуючи свої позовні вимоги,
позивач посилається на те, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2,
після смерті якої відкрилася спадщина
на належне їй майно, а саме: 1/2 частину
Він є єдиний спадкоємець першої черги
після смерті ОСОБА_2
До того ж, за життя ОСОБА_2 склала
заповіт від 19.07.1996 року відповідно до
якого належну частку у праві власності
на квартиру АДРЕСА_1 заповіла позивачу
У відповідь на своє звернення позивач
отримав від П'ятої державної
нотаріальної контори лист від 18.07.2014, що
позивачу свідоцтво про право на
спадщину після смерті його матері
видано бути не може, т.я. позивачем був
пропущений встановлений законом строк
для прийняття спадщини.
Позивач зазначає, що шестимісячний
строк на звернення із заявою про
прийняття спадщини пропущений ним з
поважних причин, оскільки тривалий час
після смерті матері він мав погане
самопочуття, що перешкоджало йому
зайнятись питанням оформлення
спадщини. При цьому він помилково
вважав, що спадщина перейде до нього по
закону без будь-яких додаткових дій, а
про існування заповіту, йому взагалі
стало відомо нещодавно, коли він
випадково його знайшов серед книг, які
полюбляла читати мати.
Таким чином зважаючи на поважність
причини з яких він у встановлені
законом строки не подав заяву про
прийняття спадщини, позивач просить
визначити йому додатковий строк
достатній для подання заяви про
прийняття спадщини після смерті його
В судовому засіданні позивач та його
представник підтримали позовні вимоги
та просили їх задовольнити.
Відповідач - Київська міська рада, про
час та місце розгляду справи
повідомлена належним чином. В судове
засідання свого представника не
направила, про причини неявки
останнього суд не повідомила.
Третя особа - Головне управління
юстиції у м. Києві про час та місце
розгляду справи в суді повідомлено
належним чином, звернулося до суду з
заявою про розгляд справи за наявними
документами у відсутності свого
Враховуючи обставини наведені вище,
положення ст.ст. 169, 224 ЦПК України, суд
ухвалив провести заочний розгляд
справи, проти чого не заперечували
позивач та його представник.
Суд, заслухавши пояснення позивача та
його представника, дослідивши
матеріали цивільної справи, приходить
до висновку про те, що позовні вимоги
ОСОБА_1 підлягають задоволенню,
виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1
померла мати позивача - ОСОБА_2, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть НОМЕР_1, виданого відділом
державної реєстрації актів цивільного
стану Солом'янського районного
управління юстиції у м. Києві 11 лютого
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася
спадщина на належне їй майно, а саме: 1/2
частини квартири АДРЕСА_1, яка належала
їй на підставі свідоцтва про право
власності на житло, виданого органом
приватизації Жовтневої районної
держадміністрації 28.02.1994 року.
Відповідно вказаного свідоцтва, на 1/2
частину квартири АДРЕСА_1, належну
тітці позивача ОСОБА_3, померлій
ІНФОРМАЦІЯ_2, останньому 25.07.2014 видано
свідоцтво про право на спадщину за
Вбачається, що згідно заповіту ОСОБА_2
від 19 липня 1996 року, посвідченого
ОСОБА_4, державним нотаріусом 5-ої
Київської державної нотаріальної
контори, та зареєстрованого в реєстрі
за №5с-310, належну їй на праві власності
1/2 частину квартири АДРЕСА_1 остання
заповіла позивачу ОСОБА_1
Для прийняття спадщини після смерті
матері позивач звернувся з заявою до
П`ятої Київської державної
нотаріальної контори
Листом за № 2370/01-16 від 18.07.2014 року П`ята
Київська державна нотаріальна контора
повідомила ОСОБА_1 про неможливість
видачі йому свідоцтва про право на
спадщину після смерті ОСОБА_2, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1, яка на день смерті була
зареєстрована за адресою АДРЕСА_1, в
зв'язку з тим, що відповідно до ст. 1268,
1269, 1270 ЦК України передбачені дії, які
свідчать про прийняття спадщини, а саме
- фактичний вступ або подана
спадкоємцем в державну нотаріальну
контору заява за місцем відкриття
спадщини протягом шести місяців з дня
відкриття спадщини вчинені не були, в
зв'язку з чим ОСОБА_1 пропустив
встановлений законом шестимісячний
строк для прийняття спадщини. Позивачу
було роз'яснено його право звернутися
до суду з позовною заявою про
визначення додаткового строку,
достатнього для подання заяви про
05.08.2014 року позивач звернувся до суду з
Як зазначив позивач у своїх поясненнях
даних в судовому засіданні, що
шестимісячний строк на звернення із
заявою про прийняття спадщини
пропущений ним з поважних причин,
оскільки тривалий час після смерті
матері він мав погане самопочуття, що
перешкоджало йому зайнятись питанням
оформлення спадщини. При цьому він
помилково вважав, що спадщина перейде
до нього по закону без будь-яких
додаткових дій, а про існування
заповіту, йому взагалі стало відомо
нещодавно, коли він випадково його
знайшов серед книг, які полюбляла
Згідно відповіді П'ятої київській
державної нотаріальної контори на
запит суду слідує, що станом на 27.08.2014
року за даними алфавітних книг за 2001-2014
роки спадкова справа до майна померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 в П'ятій київській
державній нотаріальній конторі не
Таким чином судом встановлено, що
позивач є єдиним спадкоємцем після
смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.
Також встановлено, що на час смерті
спадкодавця позивач проживав поза
межами м. Києва - АДРЕСА_2, та через свій
похилий вік та стан здоров'я не міг
займатися оформленням спадщини після
смерті матері, тому даними питаннями
займалася його тітка ОСОБА_3 та вже
після смерті останньої йому стало
відомо, що спадкові права на частку
квартири АДРЕСА_1 належну матері, не
оформлена в установленому законом
Згідно наданих позивачем квитанцій за
оплату житлово-комунальних послуг
вбачається, що після смерті ОСОБА_2 та
ОСОБА_3 всі витрати по утриманню житла
Положеннями ст. 1270 ЦК України
визначено, що для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з дня відкриття
Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.
Враховуючи обставини визначені вище,
суд дійшов до висновку про те, що ОСОБА_1
з поважних причин пропустив строк для
прийняття спадщини після смерті своєї
матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1,
а тому вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1
про визначення йому додаткового строку
достатнього для подачі заяви про
прийняття спадщини тривалістю
підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 5, 6, 8, 10-11, 57-60, 88, 208-209,
213-215 ЦПК України, ст. ст. 1222, 1223, 1233, 1270, 1272
ЦК України, Постанови Пленуму
Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008
року «Про судову практику у справах про
спадкування», суд, -
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк
тривалістю в три місяці для подання
заяви про прийняття спадщини, що
відкрилася після смерті його ОСОБА_2,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.
Рішення може бути оскаржено позивачем
до Апеляційного суду м. Києва через
Солом`янський районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Суддя: