________________________________________________________________________
_________________________________________________
Провадження № 2/520/6932/14
УХВАЛА

21.11.2014 року суддя Київського районного
суду м. Одеси Літвінова І.А.,
ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1
до ОСОБА_2 «про продовження строку для
прийняття спадщини та визначення
часток»,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав до Київського районного
суду м. Одеси позовну заяву та просить:

1.          «Відкрити провадження у
справі.

2. Визначити ОСОБА_1
додатковий строк – три місяці для
прийняття спадщини після смерті його
матері – ОСОБА_3, що померла 29 липня 2007
року у м. Одесі.

3.          Визнати, що частка ОСОБА_3,
яка померла 29.09.2007 року в праві спільної
сумісної власності квартири № 18
розташованої за адресою: м. Одеса,
проспект Ак. Глушка, будинок 17, корпус 1
становила 1/3 та визначити, що частка
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 становить по 1/3 частки
за кожним».

За правилами виключної підсудності,
встановленими ч. 1 ст. 114 ЦПК України,
позови, що виникають з приводу
нерухомого майна, пред'являються за
місцезнаходженням майна або основної
його частини.

Позов виник з приводу нерухомого майна
- квартири № 18 в будинку № 17 корпус 1,
розташованому по проспекту Академіка
Глушка в місті Одесі. Квартира
знаходиться за адресою, яка
територіально відносить до Київського
району м. Одеси.

Справа підсудна Київському районному
суду м. Одеси на підставі ч. 1 ст. 114 ЦПК
України.

21 листопада 2014 року, на виконання вимог
ч. 3 ст. 122 ЦПК України, судом одержані
довідки Відділу адресно-довідкової
роботи ГУ ДМС України в Одеській
області, якими підтверджена реєстрація
позивача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, в
АДРЕСА_1, а відповідача ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_2, - в АДРЕСА_2.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 ЦПК України,
суддя відкриває провадження у
цивільній справі не інакше як на
підставі заяви, поданої і
оформленої в порядку, встановленому
цим Кодексом.

Порядок подання та оформлення позовних
заяв встановлений статтями 119, 120 ЦПК
України, якими визначенні вимоги до
форми та змісту позовної заяви та
порядку подання копій позовної заяви
та доданих до неї документів.

При ознайомлені з позовною заявою
ОСОБА_1 та додатками до заяви виявлені
підстави для залишення позову без руху,
у зв’язку з недодержанням вимогам
ст.ст. 119, 120 ЦПК України при його
оформлені.

Положеннями пункту 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК
України встановлено, що позовна заява
повинна містити ім'я (найменування)
позивача і відповідача, а також ім'я
представника позивача, якщо позовна
заява подається представником, їх
місце проживання (перебування) або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номери засобів зв'язку, якщо такі
відомі.

За своєю суттю адреса – це умовна
кодифікація місця знаходження
об’єкту, яка застосовується з метою
поштового зв’язку. Правила написання
адреси, встановлені Міністерством
зв'язку, для забезпечення
якнайшвидшого пересилання, зберігання
і доставляння поштових відправлень. На
всіх адресах пишеться: назва вулиці,
номер будинку і квартири; назва
населеного пункту, міста; назва району;
назва області, індекс.

В позовній заяві індекси в адресах
позивача не вказані.

Отже позивачу необхідно виконати
вимоги п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
належним чином, вказавши адреси сторін
у відповідності до встановлених
правил.

Дані обставини мають істотне значення
для здійснення в наступному судових
викликів за правилами ст. 74 ЦПК України.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України,
позовна заява повинна містити зміст
позовних вимог.

Позивачу пропонується уточнити зміст
позовних вимог, враховуючи, що в
мотивувальній частині заяви він
посилається на ст. 1272 ЦК України, якою
передбачена можливість суду визначити
додатковий строк для подання
спадкоємцем заяви про прийняття
спадщини, а в позовних вимогах позивач
просить встановити додатковий строк
саме для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 5 та п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК
України, позовна заява повинна містити
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, та зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Позивач дані зобов’язання не виконав,
в позовній заяві не зазначив докази в
підтвердження обставин, на які
особисто посилається та до яких
відносяться:

-          звернення позивача до
нотаріуса із заявою про прийняття
спадщина;

-          відмова нотаріуса видати
позивачу свідоцтво про право на
спадщину.

Також позивач зобов’язаний повідомити
про результати розгляду його позовної
заяви, поданої ним до Київського
районного суду м. Одеси 08.07.2014 р. про
встановлення факту постійного
проживання разом із спадкодавцем та
визначення часток, враховуючи, що
частина позовних вимог є тотожною із
заявленими у позовній заяві від 07.11.2014
р.

Позивач не зазначає і причини пропуску
строку звернення із заявою про
прийняття спадщини з 2007 року.

Позивач не зазначає наявність підстав
для звільнення від доказування.

Як роз’яснено в п. 7 Постанови № 2 від 12
червня 2009 року Пленуму Верховного суду
України, позовна заява за змістом
повинна відповідати вимогам статті 119
ЦПК. У зв’язку з цим суди мають
звертати особливу увагу, зокрема, на те,
що у позовній заяві повинні не лише
міститися позовні вимоги, а й бути
викладені обставини, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, і зазначені
докази, що підтверджують кожну
обставину.

До відома позивача - поняття доказів
наводиться у ст. 60 ЦПК України, згідно з
якою доказами є будь-які фактичні
дані, на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин,
що обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи. Ці дані
встановлюються на підставі пояснень
сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

Особи, які беруть участь у справі і
вважають, що подання потрібних доказів
є неможливим або у них є складнощі в
поданні цих доказів, мають право
заявити клопотання про забезпечення
цих доказів. У заяві про забезпечення
доказів повинні бути зазначені: докази,
які необхідно забезпечити; обставини,
що можуть бути підтверджені цими
доказами; обставини, які свідчать про
те, що подання потрібних доказів може
стати неможливим або ускладненим, а
також справа, для якої потрібні ці
докази або з якою метою потрібно їх
забезпечити.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна містити перелік
документів, що додаються до заяви.

Перелік документів в позовній заяві
ОСОБА_1 не відповідає фактично доданим
до заяви, оскільки в перелік не внесені
копії:

-           позовної заяви ОСОБА_1 від
08.08.2014 р.,

-          довідки ДПІ в Київському
районі м. Одеси від 20.02.2007,

-          свідоцтва про смерть І-ЖД №
394979,

-          ухвали Київського
районного суду м. Одеси від 22.05.2014 р. по
справі № 520/2614/14-ц,

-          ухвали Київського
районного суду м. Одеси від 24.06.2014 р. по
справі № 520/2614/14-ц,

При цьому довідка про смерть, яка
вказана в п. 11 переліку – до заяви не
додана.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до
позовної заяви додається документ,
що підтверджує сплату судового збору.

ОСОБА_1 заявляє дві окремі вимоги
немайнового характеру:

1-          про встановлення
додаткового строку для прийняття
спадщини;

2-          про визначення часток
співвласників майна.

За правилами пункту 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК
України, ціна позову визначається у
позовах, які складаються з кількох
самостійних вимог, - загальною сумою
всіх вимог.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про
судовий збір» встановлена ставка
судового збору за подання до суду
позовної заяви немайнового характеру,
яка дорівнює 0,1 розміру мінімальної
заробітної плати.

Позивач підтвердив сплату судового
збору у розмірі 121,80 грн., що не
відповідає сумі, яка підлягає сплаті за
заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги.

Відповідно до ч. 7 ст. 119 ЦПК України, у
разі пред'явлення позову особами, які
діють на захист прав, свобод та
інтересів іншої особи, в заяві
повинні бути зазначені підстави такого
звернення.

В частині позовних вимог позивач
просить встановити розмір частки у
майні ОСОБА_2, тобто позивач діє не
тільки в своїх інтересах, а й діє на
захист прав, свобод та інтересів
ОСОБА_2, однак всупереч вимогам ч. 7
ст. 119 ЦПК України підстави такого
звернення в заяві не зазначені.

Частиною 1 ст. 120 ЦПК України, позивач
зобов’язується додати до позовної
заяви її копії та копії всіх
документів, що додаються до неї,
відповідно до кількості відповідачів
і третіх осіб. Вимоги ч. 1 ст. 120 ЦПК
України не містять виключень,
застережень та є безумовними. Позивач
на це уваги не звернув, та не надав для
направлення відповідачу копію
документу, указаного в п. 2 додатків до
позовної заяви, також відсутні копії
документів, які не внесені до переліку:

-          позовної заяви ОСОБА_1 від
08.08.2014 р.,

-          ухвали Київського
районного суду м. Одеси від 22.05.2014 р. по
справі № 520/2614/14-ц,

-          ухвали Київського
районного суду м. Одеси від 24.06.2014 р. по
справі № 520/2614/14-ц.

При внесені уточнень до позовної заяви
звертається увага позивача на
наступне.

В постанові Пленуму Верховного Суду
України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову
практику у справах про спадкування»
роз’яснено, що особа, яка не прийняла
спадщину в установлений законом строк,
може звернутися до суду з позовною
заявою про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини
відповідно до частини третьої статті
1272 ЦК. Зазначене положення
застосовується до спадкоємців, в яких
право на спадкування виникло з
набранням чинності зазначеним
Кодексом. Суди відкривають
провадження в такій справі у разі
відсутності письмової згоди
спадкоємців, які прийняли спадщину
(частина друга статті 1272 ЦК), а також за
відсутності інших спадкоємців, які
могли б дати письмову згоду на
подання заяви до нотаріальної
контори про прийняття спадщини.
Відповідачами у такій справі є
спадкоємці, які прийняли спадщину. При
відсутності інших спадкоємців за
заповітом і за законом, усунення їх від
права на спадкування, неприйняття ними
спадщини, а також відмови від її
прийняття відповідачами є
територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини. При розгляді цих справ
слід перевіряти наявність або
відсутність спадкової справи
стосовно спадкодавця у державній
нотаріальній конторі за місцем
відкриття спадщини, наявність у
матеріалах справи обґрунтованої
постанови про відмову нотаріуса у
вчиненні нотаріальної дії, зокрема
відмови у видачі свідоцтва про право
на спадщину. За наявності у
спадковій справі заяви спадкоємця про
відмову від права на спадщину його
вимоги про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини
задоволенню не підлягають.

Відповідна до ст. 3 ЦПК України, кожна
особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом,
звернутися до суду за захистом
своїх порушених, невизнаних або
оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Прецедентна практика Європейського
суду з прав людини виходить з того, що
реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про
захист прав людини ї основоположних
свобод щодо доступності правосуддя та
справедливого судового розгляду, кожна
держава-учасниця цієї Конвенції вправі
встановлювати правила судової
процедури, в тому числі й процесуальні
заборони і обмеження, зміст яких не
допустити судовий процес у безладний
рух.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя
відкриває провадження у цивільній
справі не інакше як на підставі заяви,
поданої і оформленої в порядку,
встановленому цим Кодексом.

За вимогами ст. 121 ЦПК України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119 – 122 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1
до ОСОБА_2 «про продовження строку для
прийняття спадщини та визначення
часток».

Надати позивачу строк для усунення
недоліків протягом п’яти днів з дня
отримання позивачем ухвали.

Роз’яснити позивачу, якщо позивач
відповідно до ухвали суду у
встановлений строк виконає вимоги,
визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу
позовна заява буде вважатись поданою в
день первісного її подання до суду.
Інакше заява вважається неподаною і
повертається позивачеві, що не
перешкоджає повторному зверненню до
суду з цим позовом у встановленому
порядку.

Копію ухвали направити позивачу для
виконання.

Ухвала окремому оскарженню не
підлягає.

Суддя

Літвінова І. А.