Справа № 638/9186/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2014 р. Дзержинський районний суд м.
Харкова в складі:

головуючого судді -

Шестака О.І.,

при секретарі -

Виставнiй А.М.,

розглянувши в відкритому судовому
засіданні в м. Харкові цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про
визнання договору купівлі-продажу
квартири недійсним, визнання права
власності в порядку спадкування,
витребування нерухомого майна з чужого
незаконного володіння та скасування
державної реєстрації права власності
на спірне майно, -

встановив:

08.07.2013 р. позивач звернувся до суду з
позовною заявою, в якій просив визнати
недійсним договір купівлі-продажу
квартири АДРЕСА_1 від 28.05.2013 р.,
укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2,
посвідчений приватним нотаріусом
Харківського міського нотаріального
округу ОСОБА_5

08.10.2013 р. позивачем до суду подано
уточнену позовну заяву, згідно якої він
просив: визнати недійсним (нікчемним)
договір купівлі-продажу квартири
АДРЕСА_1 від 28.05.2013 р., укладений між
ОСОБА_4 та ОСОБА_2, посвідчений
приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5;
визнати за ОСОБА_1 право власності в
порядку спадкування за законом на
спірну квартиру, після померлої ОСОБА_4;
витребувати квартиру з незаконного
володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1;
скасувати державну реєстрацію права
власності на спірну квартиру за ОСОБА_3
в Державному реєстрі речових прав на
нерухоме майно.

В обґрунтування заявлених вимог,
посилався на те, що дізнавшись про
смерть сестри ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1,
прибув до м. Харкова та виявив, що
квартира АДРЕСА_1, яка належала їй на
праві приватної власності і в якій вона
проживала на день смерті, була продана
нею ж, однак вже після її смерті,
громадянину ОСОБА_2 Договір
купівлі-продажу квартири від 28.05.2013 р.
посвідчений приватним нотаріусом
Харківського міського нотаріального
округу ОСОБА_5

В судовому засiданнi представник
позивача позовні вимоги пiдтримав,
просив їх задовольнити в повному
обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання
не з'явився, причину неявки суду не
провiдомив. Для повідомлення ОСОБА_2 про
час i мiсце слухання справи на його
останню вiдому суду адресу мiсця
проживання була направлена телеграма,
яка, відповідно до повідомлення,
надiсланого на адресу суду ПАТ
«Укртелеком», доставлена не була:
квартира зачинена, адресат по
повідомленню за телеграмою не
з'являється.

Вiдповiдач ОСОБА_3 зi своїм
представником в судовому засiданнi
проти позову заперечували, посилаючись
на те, що квартира ними була придбана на
законних пiдставах; просили в повному
обсязi вiдмовити в задоволеннi позову.

Третя особа приватний нотарiус ХМНО
ОСОБА_5 в судове засiдання не з'явилась,
до суду подала заяву, в якій просила
судові засідання розглядати без її
участі в зв'язку з зайнятістю по роботі.

Тетя особа приватний нотаріус ХМНО
ОСОБА_6 в судове засідання не з'явилась,
до суду подала заяву, в якій просила
справу розглядати без її участі, проти
задоволення позову заперечувала.

Суд, заслухавши учасникiв судового
засiдання, дослідивши матеріали справи,
приходить до висновку про задоволення
позовної заяви з наступних підстав.

У відповідності до ст. ст. 11, 60 ЦПК
України суд розглядає справу не інакше,
як за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, в межах заявлених ними вимог і на
підставі доказів сторін чи інших осіб,
які беруть участь у справі. Кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і докази
подаються сторонами і іншими особами,
які беруть участь у справі.

Судом встановлено, що рідна сестра
позивача - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 р., що підтверджується
свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2,
виданим повторно від 10.07.2013 р.

Згідно договору купівлі-продажу від
28.05.2013 р., посвідченого приватним
нотаріусом Харківського міського
нотаріального округу ОСОБА_5,
значиться, що ОСОБА_4 продала належну їй
квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_2.

На час розгляду даної цивільної справи
спірна квартира АДРЕСА_1 була продана
тричі.

28.05.2013 р. ОСОБА_4, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 р. проте записана в
договорі продавцем, продала квартиру
ОСОБА_2, що підтверджується договором
купівлі-продажу квартири від 28.05.2013 р.,
посвідчений приватним нотаріусом
Харківського міського нотаріального
округу ОСОБА_5.

Згідно з договором купівлі-продажу
спірної квартири від 06.07.2013 р.,
посвідченим приватним нотаріусом
Харківського міського нотаріального
округу Харківської області ОСОБА_6,
ОСОБА_2 продав квартиру ОСОБА_10.

Згідно з договором купівлі-продажу
квартири від 13.07.2013 р., посвідченим
приватним нотаріусом Харківського
міського нотаріального округу
Харківської області ОСОБА_6, ОСОБА_10
продала квартиру ОСОБА_3.

Згідно Витягу про реєстрацію в
Спадковому реєстрі №34511172 від 11.07.2013,
виданим приватним нотаріусом ОСОБА_11,
спадкова справа спадкодавця ОСОБА_4
заведена і зберігається у приватного
нотаріуса ХМНО ОСОБА_11

Таким чином, суд дійшов висновку, що
покійна ОСОБА_4 не продавала і не могла
продати квартиру АДРЕСА_1 28.05.2013 р.,
оскільки її вже не було в живих на час
укладення правочину, а від імені ОСОБА_4
договір підписувала невідома особа.

Згідно ч. 4 ст. 30 Цивільного кодексу
України, цивільна дієздатність
фізичної особи припиняється у момент
її смерті.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України,
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
померлою. Часом відкриття спадщини є
день смерті особи або день, з якого воно
оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього
Кодексу).

Відповідно до положень ст. 1268 ЦК
України спадкоємець за заповітом або
за законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її.

Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно
від часу прийняття спадщини вона
належить спадкоємцеві з часу відкриття
спадщини.

Таким чином, внаслідок смерті ОСОБА_4
відкрилася спадщина, до складу якої
входить право власності на квартиру, що
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яка
належала спадкодавцю на підставі
договору купівлі-продажу від 03.02.1997 р.,
посвідченого приватним нотаріусом
Харківського міського нотаріального
округу ОСОБА_12

Внаслідок протизаконних дій
невстановленої особи, яка продала
квартиру громадянину ОСОБА_2,
порушилося право власності ОСОБА_1 на
квартиру НОМЕР_3 у порядку спадкування
за померлою сестрою.

Згідно з ч. 2 ст. 16, ст. 215 ЦК України одним
із способів захисту порушеного права є
визнання недійсним правочину,
укладеного з недодержанням вимог,
встановлених ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього
Кодексу.

Ст. 655 ЦК України встановлено, що за
договором купівлі-продажу одна сторона
(продавець) передає або зобов'язується
передати майно (товар) у власність
другій стороні (покупцеві), а покупець
приймає або зобов'язується прийняти
майно (товар) і сплатити за нього певну
грошову суму.

Правочин може бути визнаний недійсним
лише з підстав, визначених законом, та
із застосуванням наслідків
недійсності, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України,
підставою недійсності правочину є
недодержання стороною (сторонами)
вимог, які встановлені статтею 203 ЦК
України, саме на момент вчинення
правочину.

Стаття 203 ЦК України встановлює
загальні вимоги, додержання яких є
необхідним для чинності правочину.

Враховуючи відповідні приписи
законодавства України, суд має всі
підстави вважати договір купівлі
продажу квартири АДРЕСА_1 від 28.05.2013 р.
недійсним (нікчемним), з огляду на те, що
при укладенні та нотаріальному
посвідчені останнього, цивільна
правоздатність та дієздатність
продавця - ОСОБА_4 припинились
внаслідок її смерті.

Під час вирішення даного цивільного
спору суд спирається на роз'яснення, що
містяться в постанові Пленуму
Верховного Суду України «Про судову
практику розгляду цивільних справ про
визнання правочинів недійсними» №9 від
06.11.2009 р.

В п. 10 вказаної Постанови зазначено, що
норма ч. 1 ст. 216 ЦК (реституція) не може
застосовуватись як підстава позову про
повернення майна, переданого на
виконання недійсного правочину, яке
було відчужене третій особі. Не
підлягають задоволенню позови
власників майна про визнання
недійсними наступних правочинів щодо
відчуження цього майна, які були
вчинені після недійсного правочину.

У цьому разі майно може бути
витребувано від особи, яка не є
стороною недійсного правочину, шляхом
подання віндикаційного позову, зокрема
від добросовісного набувача - з
підстав, передбачених частиною першою
статті 388 ЦК.

Пунктом 3 частини 1 ст. 388 ЦК України
передбачено, що в разі придбання майна
за відплатним договором у особи, яка не
мала права його відчужувати, про що
набувач не знав і не міг знати
(добросовісний набувач), власник має
право витребувати це майно від
набувача лише у випадку, якщо майно
вибуло з володіння власника або особи,
якій він передав майно у володіння, не з
їхньої волі іншим шляхом.

Вирішуючи питання, пов'язані з
розмежуванням добросовісного та
недобросовісного набувача, слід
враховувати положення статті 330 ЦК,
відповідно до якої на майно, відчужене
особою, яка не мала на це права, набуває
право власності добросовісний набувач,
якщо відповідно до статті 388 ЦК майно не
може бути витребуване у нього.

Також слід зазначити, що главою 83 (ст.ст.
1212-1215) ЦК України встановлені загальні
положення про зобов'язання у зв'язку з
набуттям, збереженням майна без
достатньої правової підстави.

Так, відповідно до ч. 1212 ЦК України,
особа, яка набула майно або зберегла
його у себе за рахунок іншої особи
(потерпілого) без достатньої правової
підстави (безпідставно набуте майно),
зобов'язана повернути потерпілому це
майно. Особа зобов'язана повернути
майно і тоді, коли підстава, на якій
воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються
незалежно від того, чи безпідставне
набуття або збереження майна було
результатом поведінки набувача майна,
потерпілого, інших осіб чи наслідком
події.

Положення цієї глави застосовуються
також до вимог про: 1) повернення
виконаного за недійсним правочином; 2)
витребування майна власником із чужого
незаконного володіння; 3) повернення
виконаного однією із сторін у
зобов'язанні; 4) відшкодування шкоди
особою, яка незаконно набула майно або
зберегла його у себе за рахунок іншої
особи.

Відповідно до ст. 1213 ЦК України, набувач
зобов'язаний повернути потерпілому
безпідставно набуте майно в натурі. У
разі неможливості повернути в натурі
потерпілому безпідставно набуте майно
відшкодовується його вартість, яка
визначається на момент розгляду судом
справи про повернення майна.

Приймаючи до уваги приписи
вищенаведених норм права суд приходить
до висновку, що позовні вимоги позивача
слід задовольнити в повному обсязі.

Під час судового розгляду за
клопотанням представника позивача
здійснювався виклик відповідачів
через оголошення у пресі.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України, судові
витрати складаються з судового збору
та витрат, пов'язаних з розглядом
справи.

П. 6 ч. 3 ст. 79 ЦПК України встановлено, що
до витрат, пов'язаних з розглядом
судової справи належать, зокрема,
витрати, пов'язані з публікацією в
пресі оголошення про виклик
відповідача.

Суд, дослідивши матеріали цивільної
справи, приходить до висновку про
необхідність стягнення з відповідачів
понесених позивачем судових витрат,
пов'язаних з публікацією в пресі
оголошення про виклик відповідачів.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 8, 10, 11, 15, 31, 57, 58, 60, 79, 209, 212 - 215, 218,
224-226, ч.1 ст. 360-7 ЦПК України, ст.ст. 16, 30,
203, 215, 388, 655, 1212-1214, 1220, 1268 ЦК України , суд,
-

вирiшив:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити в
повному обсязі.

Визнати недійсним (нікчемним) договір
купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від
28.05.2013 р., укладений між ОСОБА_4 та
ОСОБА_2, посвідчений приватним
нотаріусом Харківського міського
нотаріального округу ОСОБА_5.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в
порядку спадкування за законом на
квартиру АДРЕСА_1, після померлої
ОСОБА_4, якій вказана квартира належала
на підставі договору купівлі-продажу
від 03.02.1997 р., посвідченого приватним
нотаріусом Харківського міського
нотаріального округу ОСОБА_12,
зареєстровано в реєстрі за № 487.

Витребувати з незаконного володіння
ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової
картки платника податків: НОМЕР_1,
паспорт громадянина України НОМЕР_4,
виданий Дзержинським РВ ХМУ ГУМВС
України в Харківській області від
08.10.2009 р.) на користь ОСОБА_1 квартиру
АДРЕСА_1.

Скасувати державну реєстрацію права
власності на квартиру АДРЕСА_1 за
ОСОБА_3 в Державному реєстрі речових
прав на нерухоме майно.

Стягнути з відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3
на користь ОСОБА_1 судові витрати по 136,
95 грн. з кожного.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду Харківської області
через Дзержинський районний суд м.
Харкова протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Головуючий: