Апеляційний суд
Житомирської області
Справа №289/1831/13-ц
Головуючий у 1-й інст.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

16 вересня 2014 року колегія суддів
судової палати з розгляду цивільних
справ апеляційного суду Житомирської
області в складі:

головуючого - судді
Жигановської О.С.

суддів: Коломієць
О.С., Якухно О.М.

при секретарі судового

засідання
Добровольській Т.А.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Житомирі цивільну
справу за позовом ОСОБА_2 до
територіальної громади в особі
Жадьківської сільської ради
Черняхівського району, ОСОБА_3 про
визначення додаткового строку для
подачі заяви про прийняття спадщини

за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на
рішення Радомишльського районного
суду Житомирської області від 19.08.2014
року

в с т а н о в и л а :

У жовтні 2013 року ОСОБА_2 звернулась до
суду з названим позовом. Зазначила, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4. За
життя батько склав заповіт, за яким все
своє майно заповів дітям /їй та
відповідачці/ у рівних частинах. В
строк, встановлений законом, вона не
подала заяву до нотаріальної контори,
оскільки свідоцтво про смерть та
заповіт знаходились у матері і вона ці
документи не надавала, повідомивши, що
після її смерті будуть оформлені
одразу дві спадщини. ІНФОРМАЦІЯ_2 мати
померла. Відповідачка забрала всі
документи необхідні для оформлення
спадщини і у 2012 році самостійно
звернулась до суду з позовом про
визнання за нею права власності на все
спадкове майно без залучення її
/ОСОБА_2/ до участі у справі. Ці
обставини стали причиною пропуску
строку для прийняття спадщини.
Враховуючи наведене, просила визначити
додатковий строк, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини
після померлих батьків - ОСОБА_4 та
ОСОБА_5.

Рішенням Радомишльського
районного суду Житомирської області
від 19.08.2014 року позов ОСОБА_2
задоволено. Позивачці визначено
додатковий строк - 2 місяці для подачі
заяви про прийняття спадщини після
смерті батька - ОСОБА_4, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить
скасувати рішення суду, посилаючись на
порушення судом норм матеріального і
процесуального права.

Перевіривши законність та
обґрунтованість рішення в межах
позовних вимог та доводів апеляційної
скарги, суд вважає, що скарга підлягає
до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1
помер ОСОБА_4 (а.с.7), а ІНФОРМАЦІЯ_2 -
ОСОБА_5 (а.с.8).

Постановою нотаріуса від 09.07.2013 року
позивачці відмовлено у вчиненні
нотаріальної дії - видачі свідоцтва про
право на спадщину на спадкове майно у
зв'язку з пропущенням строку для
прийняття спадщини (а.с.9).

За загальними положеннями про
спадкування право на спадщину виникає
в день відкриття спадщини, спадщина
відкривається внаслідок смерті особи
або оголошення її померлою, для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1223, ч.1
ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її (ч.1 ст.1268).

Спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК
України).

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Тобто право на спадщину належить
спадкоємцеві з моменту її відкриття й
закон зобов'язує спадкоємця, який
постійно не проживав із спадкодавцем, у
шестимісячний строк подати нотаріусу
заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч.3 ст.1272
ЦК України можуть бути застосовані,
якщо у спадкоємця були перешкоди для
подання такої заяви; ці обставини
визнані судом поважними.

Як роз'яснено в абз.6 п.24 постанови
Пленуму Верховного Суду України від
30.05.2008 року №7 „Про судову практику у
справах про спадкування", вирішуючи
питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

У позовній заяві ОСОБА_2 зазначала такі
причини пропуску строку для прийняття
спадщини як відсутність необхідних
документів для подачі до нотаріальної
контори.

Проте, під час апеляційного розгляду
справи позивачка пояснила, що знаючи
про наявність заповіту на її ім'я, вона
після смерті батька не зверталась до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини, оскільки між нею і
сестрою існувала домовленість про те,
що спадщину вони поділять між собою вже
після смерті матері.

Вказані обставини підтвердила і
відповідачка ОСОБА_3

Що стосується посилань позивачки про
відсутність у неї свідоцтва про смерть
батька та заповіту, що стало перешкодою
для звернення до нотаріуса, то колегія
суддів не вважає їх переконливими. Так,
копії даних документів були подані
ОСОБА_2 при зверненні до суду із
названим позовом, що свідчить про їх
наявність у позивачки. В той час як
відповідачкою були подані дублікати
цих документів. Крім того, позивачка
мала можливість подати до нотаріальної
контори лише заяву про прийняття
спадщини у визначений законом строк, а
вже потім надати нотаріусу необхідний
пакет документів.

Виходячи із наведеного, колегія суддів
приходить до висновку, що позивачка
свідомо не вчиняла протягом строку,
передбаченого ч.1 ст.1270 ЦК України, дій
щодо прийняття спадщини після смерті
батька, тобто на власний розсуд
розпорядилась своїм правом щодо
реалізації заповіту.

Обставини, на які посилається ОСОБА_2 в
обґрунтування своїх вимог, не свідчать
про наявність об'єктивних,
непереборних, істотних труднощів для
неї як спадкоємця на вчинення дій щодо
прийняття спадщини після смерті
батька.

Враховуючи наведене, суд 1 інстанції
дійшов помилкового висновку про
обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_2
в частині визначення додаткового
строку для подачі заяви про прийняття
спадщини після смерті батька - ОСОБА_4,
тому рішення підлягає скасуванню з
ухваленням нового - про відмову у
задоволенні даних вимог.

Позовні вимоги ОСОБА_2 щодо визначення
додаткового строку для подачі заяви
про прийняття спадщини після смерті
матері - ОСОБА_5 судом не вирішені, а
тому не є предметом апеляційного
розгляду.

Керуючись ст.ст. 209, 218, 303, 307, 309, 313, 316, 317,
319 ЦПК України, колегія суддів

в и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3
задовольнити.

Рішення Радомишльського
районного суду Житомирської області
від 19.08.2014 року скасувати та ухвалити
нове рішення про відмову у задоволенні
позову ОСОБА_2 про визначення
додаткового строку для подачі заяви
про прийняття спадщини після смерті
батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення набирає законної сили з
моменту проголошення і може бути
оскаржено в касаційному порядку
безпосередньо до Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ протягом двадцяти днів з дня
набрання ним законної сили.

Головуючий: Судді: