РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2014

Хмельницький міськрайонний суд
Хмельницької області

у складі: головуючого судді -
Заворотної О.Л.

при секретарі - Д»якович О.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Хмельницький
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа без самостійних
вимог на стороні позивача: Державна
міграційна служба УМВСУ в Хмельницькій
області про визнання особи такою, що
втратила право користування житловим
приміщенням та усунення перешкод в
користуванні та розпорядженні майном -

ВСТАНОВИВ:

В липні 2014 року ОСОБА_1 звернулась з
позовом до ОСОБА_2, в обґрунтування
якого вказала, що 31 травня 2014р. вона на
підставі договору купівлі-продажу
квартири, посвідченого 31.05.14р.
приватним нотаріусом Хмельницького
міського нотаріального округу та
зареєстрованого в реєстрі за №2152,
придбала у ОСОБА_3 квартиру за АДРЕСА_1,
в якій проживає зі своєю сім»єю по
сьогоднішній день.

В квартирі АДРЕСА_1 на сьогоднішній
день прописана (зареєстрована) ОСОБА_2,
колишня дружина попереднього власника,
яка не являється членом сім»ї ОСОБА_1 та
не проживає в квартирі.

ОСОБА_3, з 25.02.2009 року не перебуває в
шлюбі з ОСОБА_2, а в квартирі АДРЕСА_1,
яка належала йому на праві особистої
приватної власності, вона не проживає.

Позивач в судове засідання не
з'явилась, про день та час судового
розгляду повідомлялась належним чином.

Представник позивача подав до суду
письмову заяву в якій просить справу
слухати без участі представника,
позовні вимоги підтримує в повному
обсязі, проти заочного розгляду не
заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання
не з'явилась, про день та час слухання
справи повідомлена в установленому
законом порядку, через
житлово-експлуатаційну контору,
причини неявки суду невідомі.

Представник третьої особи в судове
засідання не з'явився, про день та час
судового розгляду повідомлявся
належним чином.

Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в
судове засідання відповідача, який
належним чином повідомлений і від
якого не надійшло заяви про розгляд
справи за його відсутності або якщо
повідомлені ним причини неявки визнані
неповажними, суд може ухвалити заочне
рішення на підставі наявних у справі
доказів, якщо позивач не заперечує
проти такого вирішення справи.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає
необхідним винести заочне рішення у
справі.

Дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку про те, що
позовні вимоги обґрунтовані та
підлягають задоволенню з наступних
підстав.

31 травня 2014р. ОСОБА_1 на підставі
договору купівлі-продажу квартири,
посвідченого 31.05.14р. приватним
нотаріусом Хмельницького міського
нотаріального округу та
зареєстрованого в реєстрі за №2152,
придбала у ОСОБА_3 квартиру за АДРЕСА_1,
в якій проживає зі своєю сім»єю по
сьогоднішній день.

В квартирі АДРЕСА_1 на сьогоднішній
день прописана (зареєстрована) ОСОБА_2,
колишня дружина попереднього ОСОБА_3

На сьогоднішній день відповідачка в
квартирі АДРЕСА_1 не проживає,
комунальні послуги не сплачує, що
підтверджується актом від 21.09.2014р.,
посвідченим Житлово-експлуатаційною
конторою № 2 м. Хмельницького.

Відповідно до ч. 2 ст.64 ЖУ України до
членів сім'ї наймача належать дружина
наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї
наймача може бути визнано й інших осіб,
якщо вони постійно проживають разом з
наймачем і ведуть з ним спільне
господарство.

Право членів сім'ї власника на
проживання в квартирі, в якій вони
зареєстровані, є похідним від прав
власника на цю квартиру.

Право ОСОБА_3 на користування квартирою
на умовах найму житлового приміщення
належало йому у відповідності до ст. 61-64
ЖК України, а в подальшому при
отриманні права власності на нього
належало йому як власнику житла і було
пов'язано саме з цією обставиною.

ОСОБА_1 стала власником спірної
квартири з травня 2014 року і з цього часу
їй належить право реалізації складових
частин права власності, визначених ЦК
України.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник
майна має право вимагати усунення
перешкод у здійсненні ним права
користування та розпорядження своїм
майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 156 ЖК України з
урахуванням положень ч. 1 ст. 405 ЦК
України члени сім"ї власника житла, які
проживають разом з ним у будинку, що
йому належить, користуються жилим
приміщенням в обсязі, визначеному
відповідно до угоди з власником. Отже
право члена сім"ї власника квартири
користуватись житлом існує лише за
наявності у власника права приватної
власності на це майно.

Виникнення права членів сім"ї власника
квартиру на користування нею та обсяг
цих прав залежить від виникнення у
власника права власності на цю
квартиру, а відтак - припинення права
власності особи на квартиру припиняє
право членів її сім"ї на користування
цією квартирою, оскільки є похідним від
прав самого власника.

Законом не передбачено перехід прав і
обов"язків попереднього власника до
нового власника в частині збереження
права користування житлом членів сім"ї
колишнього власника у випадку зміни
власника квартири.

Частина 4 ст. 156 ЖК України передбачає
збереження такого права користування
житлом лише для членів сім"ї, які
припинили сімейні відносини з
власником будинку, при умові
збереження права власності на будинок
цього ж власника, тобто при незмінності
власника майна.

Закон України від 11 грудня 2003 року «Про
свободу пересування та вільний вибір
місця проживання в Україні» є
спеціальним нормативно - правовим
актом, який регулює правовідносини,
пов'язані із зняттям із реєстрації
місця проживання, вбачається,
положення ст.7 цього Закону підлягають
застосуванню до всіх правовідносин,
виникнення, зміни чи припинення, яких
пов'язані з юридичним фактом зняття з
реєстрації місця проживання.

У разі будь - яких обмежень у здійсненні
права користування та розпорядження
своїм майном, власник майна має право
вимагати усунення відповідних
перешкод, зокрема шляхом зняття особи з
реєстрації місця проживання,
пред'явивши разом із тим одну із таких
вимог: 1) про позбавлення права
власності на житлове приміщення; 2) про
позбавлення права користування
житловим приміщенням; 3) про визнання
особи безвісно відсутньою; 4) про
оголошення фізичної особи померлою.

Таким чином, вирішення питання про
зняття особи з реєстраційного обліку
залежить, зокрема, від вирішення
питання про право користування такої
особи жилим приміщенням відповідно до
норм житлового та цивільного
законодавства (ст.ст.71, 72, 116, 156 ЖК
України, ст.405 ЦК України).

На підставі вищевикладеного, позов
ОСОБА_1 підлягає задоволенню в повному
обсязі, а ОСОБА_2 належить визнати
такою, що втратила право користування
житлом в АДРЕСА_1, усунувши перешкоди
позивачу в користуванні та
розпорядженні квартирою АДРЕСА_1,
шляхом зняття ОСОБА_2 з реєстрації
місця проживання за адресою АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з ОСОБА_2
на користь ОСОБА_1 належить стягнути
судові витрати в сумі 243,60грн.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 209, 212, 214-216, 224 ЦПК
України, ст. 391, 405 ЦК України, ст. ст. 61-64,
150, 156, 162 Житлового кодексу України,
Законом України «Про свободу
пересування та вільний вибір місця
проживання в Україні», суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без
самостійних вимог на стороні позивача:
Державна міграційна служба УМВСУ в
Хмельницькій області про визнання
особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням -
задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право
користування житловим приміщенням -
квартирою АДРЕСА_1.

Усунути ОСОБА_1 перешкоди у
користуванні та розпорядженні
належною їй на праві власності
квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття ОСОБА_2
з реєстрації місця проживання за
адресою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
судові витрати в сумі 243,60грн.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана протягом 10 днів з дня його
проголошення до Апеляційного суду
Хмельницької області, через
Хмельницький міськрайонний суд. Особи,
які брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом 10
днів з дня отримання копії цього
рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя: