02.09.2014 Справа № 756/6775/14-ц
Унікальний № 756/6775/14-ц
Справа № 2-о/756/162/14
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2014 року
Оболонський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді
Васалатія К.А.

при секретарі
Івченко В.П.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Києві справу за заявою
ОСОБА_1, зацікавлена особа - ГУЮ в м.
Києві про встановлення факту родинних
відносин, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2014 р. заявник звернувся до суду
із заявою про встановлення факту
родинних відносин та зазначила, що є
дружиною ОСОБА_2, який ІНФОРМАЦІЯ_5
помер. Після його смерті відкрилась
спадщина, на належне йому майно:
житловий будинок, розташований за
адресою: АДРЕСА_1, який чоловік заявника
успадкував після смерті своєї матері,
ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6, але на
який не оформив своє право власності на
нього, земельна ділянка НОМЕР_1,
розташована на території с. Білки
Білківської сільради Попільнянського
району Житомирської обл., яку чоловік
заявника успадкував після смерті свого
рідного брата - ОСОБА_4, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_7., але на яку також не встиг
оформити своїх спадкових прав.

Як вказано у заяві, заявник не має
можливості оформити право власності на
належне спадкодавцю майно, що
залишилася після смерті її чоловіка,
адже після того, як вона звернулась до 21
київської державної нотаріальної
контори із проханням видати їй
свідоцтво про право власності на
спадщину за законом, зокрема на
земельну ділянку та житловий будинок,
але заявнику було відмолено, так як
право власності на земельну ділянку
НОМЕР_1, розташовану на території с.
Білки Білківської сільради
Попільнянського району Житомирської
обл. її чоловіком за його життя не було
оформлене належним чином, адже
зазначена земельна ділянка належала
його рідному брату - ОСОБА_4, після
смерті якого чоловік заявника хоча і
прийняв спадщину, що підтверджується
заявою № 387 від 15.04.2006 р., але не встиг її
оформити належним чином.

Тому заявник просить суд встановити
факт того, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_2
ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5
являються рідними братами, народженими
від одного батька ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3

Представник заявника ОСОБА_6 у судовому
засіданні заяву підтримав у повному
об'ємі.

Зацікавлена особа - ГУЮ в м. Києві у
судове засідання представників не
надіслав.

Суд дослідивши матеріали справи
вважає, що дана заява підлягає
задоволенню.

Нормою п. 5 ч. 2 ст. 234 ЦПК України
передбачено, що: «Суд розглядає в
порядку окремого провадження справи
про ... встановлення фактів, що мають
юридичне значення...».

При цьому п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України
визначено, що: «Суд розглядає справи
про встановлення факту ... родинних
відносин між фізичними особами...».

Як встановлено судом, заявник є
дружиною ОСОБА_2, який ІНФОРМАЦІЯ_5
помер.

Після його смерті відкрилась спадщина,
на належне йому майно: житловий
будинок, розташований за адресою:
АДРЕСА_1, який чоловік заявника
успадкував після смерті своєї матері,
ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6, але на
який не оформив своє право власності на
нього, земельна ділянка НОМЕР_1,
розташована на території с. Білки
Білківської сільради Попільнянського
району Житомирської обл., яку чоловік
заявника успадкував після смерті свого
рідного брата - ОСОБА_4, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_7., але на яку також не встиг
оформити своїх спадкових прав.

Як з'ясовано судом, чоловік заявника
ОСОБА_2 та його рідний брат ОСОБА_4, були
народжені від одного батька - ОСОБА_5
Однак, по-батькові рідного брата
заявника у деяких його документах
записали як «ОСОБА_4» так і «ОСОБА_4», у
зв'язку із чим чоловік заявника ОСОБА_2
так і не зміг вчасно оформити спадщину
після смерті свого брата. При цьому
інші спадкоємці ОСОБА_4 відмовилися від
спадщини, і чоловік заявника був єдиним
спадкоємцем після смерті свого брата.

Як з'ясував суд, матір ОСОБА_4, яку звали
ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 у 1943 р., під час
Великої Вітчизняної війни,
зустрічалася із хлопцем по імені
ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3, із яким вони
обвінчалися за церковним обрядом,
тобто фактично уклали шлюб та створили
сім'ю. Але одразу після укладення шлюбу
за церковним обрядом ОСОБА_5 призвали
воювати на фронт, у зв'язку з чим зв'язок
між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 фактично
перервався. ІНФОРМАЦІЯ_1 мати чоловіка
заявника ОСОБА_7 народила від свого
чоловіка ОСОБА_5 сина ОСОБА_4. При цьому
під час отримання в сільській раді за
місцем проживання свідоцтва про
народження дитини, дані в якому
записувалися у воєнний та післявоєнний
час виключно зі слів батьків дитини,
було допущено описку у графі «ім'я
батька дитини» та, відповідно, у графі
«по-батькові дитини».

Суд з'ясував, що у свідоцтва про
народження ОСОБА_4, виданого Міжлуцькою
сільрадою Іванківського району
Херсонської обл., батьком дитини
помилково був записаний не «ОСОБА_5», а
«ОСОБА_5». В результаті чого
«по-батькові» дитини також було
записано із опискою, а саме не як
«ОСОБА_4», а як «ОСОБА_4».

Як вбачається із ч. 3 ст. 21 СК України:
«Релігійний обряд шлюбу не є підставою
для виникнення у жінки та чоловіка прав
та обов'язків подружжя, крім випадків,
коли релігійний обряд шлюбу відбувся
до створення або відновлення органів
державної реєстрації актів цивільного
стану».

Крім того, вказане також
підтверджується і роз'ясненнями
Пленуму Верховного суду України,
наданими у постанові № 5 «Про судову
практику в справах про встановлення
фактів, що мають юридичне значення» від
31.03.1995 року (із змінами), у п. 11 якої
наголошено, що: «Встановлення судом
факту перебування у фактичних шлюбних
відносинах на підставі п. 5 ст. 273 ЦПК
України може мати місце, якщо такі
відносини виникли до 08.07.1944 р...,
внаслідок чого шлюб не ... зареєстровано
в органах реєстрації актів
громадського стану...».

Тобто, аналізуючи вище викладене, суд
вважає доведеним той факт, що дані як
про батька, так і про матір дитини, у
свідоцтві про народження ОСОБА_4
записувалися виключно зі слів матері
дитини, у зв'язку із чим під час
заповнення графи «батько дитини» і
було випадково допущено описку і
зазначено батьком ОСОБА_4 не «ОСОБА_5», а
«ОСОБА_5». При цьому, через свою
неуважність, а також через те, що
ОСОБА_7, тобто мати ОСОБА_4, була у дуже
пригніченому стані, адже у зв'язку з
війною загубила свого чоловіка та
батька своєї дитини, тобто ОСОБА_5, вона
не помітила допущеної у імені батька
дитини помилки та, відповідно, вчасно
не усунула її.

Як з'ясовано судом, досягнувши
16-річного віку, ОСОБА_4 знайшов свого
рідного батька ОСОБА_5 та переїхав
проживати до нього та його сім'ї у с.
Білки Попільнянського району
Житомирської обл. При цьому, виявилося,
що у батька ОСОБА_4, тобто у ОСОБА_5,
окрім сина ОСОБА_4, про існування якого
він раніше не знав, від шлюбу із новою
дружиною - ОСОБА_3, народилося ще троє
дітей, в тому числі і чоловік заявника -
ОСОБА_2.

Крім того, у відповідності до
обліково-послужних карток вбачається,
що братом ОСОБА_4 записаний чоловік
заявника - «ОСОБА_2», а братом ОСОБА_2,
відповідно, записаний «ОСОБА_4», що
також є беззаперечним доказом того
факту, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 дійсно
являються рідними братами, народженими
від одного батька.

Крім того, згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 258 ЦПК
України встановлено, що у заяві про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення повинно бути зазначено, який
факт заявник просить встановити та з
якою метою.

Тому суд з'ясувавши усі обставини
справи, вважає встановленим той факт,
що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2,
який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 є рідними
братами та народженими від одного
батька - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3, так як це
підтверджено іншими документами в їх
сукупності. А оскільки встановлення
цього факту необхідно заявнику для
оформлення права на спадщину, то заява
ОСОБА_1 підлягає задоволенню у повному
об'ємі.

На підставі викладеного та керуючись
ст. 10, 60, ст. ст. 213-215, ст. 256-259 ЦПК України,
суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1,
який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_2
ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 є
рідними братами та народженими від
одного батька - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3

Апеляційна скарга на рішення суду
подається до апеляційного суду м. Києва
через Оболонський районний суд м. Києва
протягом 10 днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня
отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
К.А. Васалатій