Справа № 758/5232/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Гребенюка В. В.
,

при секретарі - Шабатин Н. А.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом публічного
акціонерного товариства «Дельта Банк»
до ОСОБА_1, про стягнення
заборгованості за кредитним договором,
-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Подільського районного суду м.
Києва від 23.05.2014 року провадження у
вищезазначеній справі було відкрито.

В судовому засіданні 22.08.2014 року
Ухвалою Подільського районного суду м.
Києва розгляд справи було відкладено
на 11.09.2014 року у зв'язку з неявкою
позивача, який був завчасно
повідомлений належним чином про час,
дату та місце проведення судового
засідання, явку представника позивача
в судове засідання для надання
пояснень судом було визнано
обов'язковою (а.с. 45 - 46).

В судове засідання призначена на 11.09.2014
року позивач повторно не з'явився, явку
представника не забезпечив, хоча був
повідомлений належним чином про час,
дату та місце проведення судового
засідання (а.с. 76), повторно направив на
адресу суду заяву про розгляд справи
без участі представника, одночасно при
цьому зазначивши, що у разі
неможливості проведення судового
засідання просить відкласти на іншу
дату, в той час, як явку позивача, судом
було визнано обов'язковою, про що
останньому було відомо.

Відповідно до статті 157 ЦПК України суд
розглядає справи протягом розумного
строку, але не більше двох місяців з дня
відкриття провадження у справі, а
справи про поновлення на роботі, про
стягнення аліментів - одного місяця. У
виняткових випадках за клопотанням
сторони, з урахуванням особливостей
розгляду справи, суд ухвалою може
подовжити розгляд справи, але не більш
як на один місяць. Справа перебуває на
розгляді в суді з 23.05.2014 року,
відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України
особи, які беруть участь у справі,
зобов'язані добросовісно здійснювати
свої процесуальні права і виконувати
процесуальні обов'язки.

Згідно ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі
повторної неявки в судове засідання
позивача, повідомленого належним
чином, якщо від нього не надійшла заява
про розгляд справи за його відсутності,
суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 3 частини 1 статті 207 ЦПК України
передбачено, що суд постановляє ухвалу
про залишення заяви без розгляду, якщо
належним чином повідомлений позивач
повторно не з'явився в судове
засідання, якщо від нього не надійшла
заява про розгляд справи за його
відсутності.

При цьому, судом враховуються
відповідні положення законодавства,
згідно яких на відміну від
аналогічного положень раніше чинної
редакції п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, в
якому зазначалось про повторну неявку
до суду без поважних причин, у п. 3 ч. 1 ст.
207 ЦПК України у редакції Закону від 7
липня 2010 року зазначено, що суд залишає
заяву без розгляду, якщо належним чином
повідомлений позивач повторно не
з'явився в судове засідання, якщо від
нього не надійшла заява про розгляд
справи за його відсутності. Тобто, не
вказано про врахування поважності
причин повторної неявки позивача.
Зазначені зміни до законодавства
внесені з метою недопущення
зловживання особами, які беруть участь
у справі, своїми процесуальними
правами (ч. 3 ст. 27 ЦПК України).
Положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України
повинні враховуватись у системному та
логічному зв'язку із положенням ст. 169
цього Кодексу, згідно з якою суд
відкладає розгляд справи лише в разі
першої неявки в судове засідання
належним чином повідомленого позивача
без поважних причин (п. 3 ч. 1 ст. 169 ЦПК
України), при повторній неявці належним
чином повідомленого позивача, від
якого не надійшла заява про розгляд
справи за його відсутності, суд залишає
заяву без розгляду. Отже, законодавець
диференціює необхідність врахування
судом поважності/неповажності явки
позивача до суду залежно від того, яке
це судове засідання: перше чи повторне.
Тобто, не вказує на врахування судом
поважності причин при повторній неявці
позивача до суду (другої підряд). Це
пов'язано із дією принципу цивільного
судочинства - диспозитивністю,
відповідно до якого кожний учасник
процесу самостійно розпоряджається
наданими йому законом процесуальними
правами. Крім того, таке положення
закону пов'язане із дотриманням судом
розумних строків розгляду справи, що є
вимогою ст. 157 ЦПК України та ст. 6
Конвенції про захист прав людини та
основоположних свобод 1950 року. При
цьому, законодавець передбачив баланс
захисту прав як позивача, який повторно
не з'явився в судове засідання
(незалежно від причин неявки), так і
відповідача, який у зв'язку з такою
неявкою вимушений витрачати свої час
та кошти. Так, для відповідача - це є
залишення заяви без розгляду з правом
на компенсацію витрат, пов'язаних з
розглядом справи (ч. 3 ст. 89 ЦПК України),
а для позивача - це право на повторне
звернення до суду з тим самим позовом
(ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського
суду з прав людини виходить з того, що
реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод щодо доступності правосуддя та
справедливого судового розгляду кожна
держава - учасниця цієї Конвенції
вправі встановлювати правила судової
процедури, в тому числі й процесуальні
заборони і обмеження, зміст яких -не
допустити судовий процес у безладний
рух. З цього приводу прецедентними є
рішення Європейського суду з прав
людини у справах «Осман проти
Сполученого королівства» від 28 жовтня
1998 року та «Круз проти Польщі» від 19
червня 2001 року. У вказаних Рішеннях
зазначено, що право на суд не є
абсолютним. Воно може бути піддане
обмеженням, дозволеним за змістом, тому
що право на доступ до суду за самою
своєю природою потребує регулювання з
боку держави. У зв'язку з наведеним,
положення пункту 3 частини 1 статті 207
ЦПК України якими передбачено, що суд
постановляє ухвалу про залишення заяви
без розгляду, якщо належним чином
повідомлений позивач повторно не
з'явився в судове засідання, не є
порушенням права на справедливий
судовий захист та не може вважатися
обмеженням права доступу до суду. За
встановлених судом обставин, позивач
не позбавлений права звернутися до
суду повторно після усунення умов, що
були підставою для залишення заяви без
розгляду.

Оскільки, позивач повторно не з'явився
в судове засідання, від нього не
надходили заяви про розгляд справи за
його відсутності, то його позовна заява
підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись
ст. ст. 169, 207, 293 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Залишити позовну заяву публічного
акціонерного товариства «Дельта Банк»
до ОСОБА_1, про стягнення
заборгованості за кредитним договором
- без розгляду.

Роз'яснити, що після усунення умов, що
були підставою для залишення заяви без
розгляду, позивач має право звернутися
до суду повторно.

Ухвалу може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Подільський районний суд м. Києва.
Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня її проголошення. У разі
якщо ухвалу було постановлено без
участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. В. Гребенюк