Справа № 2-9858/14
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 жовтня 2014 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Дев'ятої нотаріальної контори про визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до Солом'янського районного суду м. Києва із позовом до Дев'ятої нотаріальної контори про визнання права власності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Відповідно до ст.1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, інтересів держави.

За нормою ст.4 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно з ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно з ч.2 ст. 4 Закону України за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до статті 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Всупереч ст. 119 ЦПК України та статті 4 Закону України «Про судовий збір» позивачем не визначено ціну позову щодо вимог майнового характеру із врахуванням дійсної вартості цього майна, а також не сплачено судовий збір за правилами п.п.1.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір». Крім того, у випадку наявності пільг по сплаті судового збору, позивачем не зазначено про це в тексті позовної заяви та не додано жодного документу на підтвердження цього факту.

Відповідачем у вказаній позовній заяві визначено Дев'яту нотаріальну контору із зазначенням адреси: вул. Волинська, 9, проте відповідно до статті 119 ЦПК України позивачем не викладено повне найменування відповідача його повну адресу, телефон та інші необхідні дані для можливого виклику представника відповідача до судового засідання.

Відповідно до статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Проте в тексті позовної заяви позивачем не зазначено які саме права, свободи чи інтереси позивача були порушені саме Дев'ятою нотаріальною конторою з приводу спірного майна, що визначено позивачем в якості підстави позову, а тому в даному випадку Дев'ята нотаріальна контора не є належним відповідачем у даному випадку.

У прохальній частині позивачем заявлено позовну вимогу про визнання права власності 16/100 частки в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1

Докази надаються у встановленій процесуальним законом формі. Недотримання (порушення) форми отримання (надання) доказів обумовлює те, що вони при вирішенні судом справи до уваги братись не будуть. Крім того, докази мають відповідати певним вимогам, тобто мають бути належними та допустимими. Процесуальною формою доказів є визначені цивільним процесуальним законом засоби доказування, в яких містяться фактичні дані, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. У цивільному процесі основоположними засобами доказування, серед інших, є письмові докази. Як вбачається з позовної заяви, між позивачем та ОСОБА_2 були розірвані шлюбні відносини 23.07.1991 року, проте жодного доказу на підтвердження вказаного факту позивачем надано не було.

Крім того, позивач зазначила, що рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 16.07.2004 р. за нею визнано право власності на 84/100 частин однокімнатної квартири у м. Києві, що є предметом позову, яке зареєстровано у Київському бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна, проте належних доказів на підтвердження цього факту матеріали позовної заяви не містять. Таким чином, позивачу необхідно долучити до позовної заяви всі правовстановлюючі та ідентифікуючи документи на спірне майно, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження наявності складнощів в отриманні таких документів, а також слід визначити ціну позову з урахування вартості спірного майна, а саме додати до матеріалів позовної заяви висновок експертизи щодо дійсної ринкової вартості майна на час подання позовної заяви до суду.

Також, позивач зазначила, що ОСОБА_2 помер 16.02.2002 року, проте матеріали позовної заяви не містять жодних належних доказів щодо можливого відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 та наявності будь - яких спадкоємців, до яких можуть перейти права та обов'язки померлого.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дев'ятої нотаріальної контори про визнання права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О.Козленко