Справа № 645/5808/14-ц
Провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2014 року
м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у
складі:

головуючого судді Шарка О.П.,
секретаря судових засідань - Вороніній
О.С., розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Харкові цивільну справу
за позовом ОСОБА_2 до Першої
Харківської державної нотаріальної
контори, третя особа - Харківська
міська рада, про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з
вищевказаним позовом в якому просить
суд визначити йому додатковий строк,
достатній для подання заяви про
прийняття спадщини за законом, що
відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 року після
смерті матері - ОСОБА_3. В обґрунтування
позову позивач зазначив, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла його мати -
ОСОБА_3, що підтверджено свідоцтвом про
смерть від ІНФОРМАЦІЯ_1 року, актовий
запис 2563. Родині стосунки
підтверджуються свідоцтвом про
народження, виданим 21.08.1947 року
Харківським бюро ЗАГС, запис №2060. Після
її смерті відкрилася спадщина - 1/3
квартири за адресою: АДРЕСА_1. Квартиру
було приватизовано позивачем спільно з
покійною матір'ю та дружиною ОСОБА_4,
18.12.2002 року. В даній квартирі він
безперервно проживає з 31.08.1983 року по
теперішній час, ОСОБА_3 була
зареєстрована в спірній квартирі з
21.03.1990 року по 26.02.2003 року, в подальшому
по час смерті вона була зареєстрована
за адресою: АДРЕСА_2, але фактично
останній рік перед смертю проживала
разом з позивачем у спірній квартирі. З
моменту приватизації спадкового майна
по теперішній час позивач в повному
обсязі сплачує всі комунальні послуги,
здійснює інші заходи по утриманню
даного майна, тобто, фактично своїми
діями прийняв спадщину, до моменту
відкриття спадщини фактично мешкав із
спадкодавцем. Також позивач зазначив,
що у визначені законом строки він не
звернувся до нотаріуса з метою
оформлення права власності через різке
погіршення здоров'я після втрати
матері, а також перебування на
стаціонарному лікуванні, трьома
операціями, тривалої реабілітації.
Окрім того, через свою правову
необізнаність, він не знав про
необхідність подачі заяви на прийняття
спадщини.

У судовому засіданні представник
позивача ОСОБА_5, яка діє згідно
довіреності, позовні вимоги підтримала
у повному обсязі, пояснила суду про
обставини викладені вище та просила
суд задовольнити позовні вимоги в
повному обсязі.

Представник відповідача - Першої
Харківської державної нотаріальної
контори у судове засідання не з'явився,
надали суду заперечення на позовну
заяву, в яких просили суд відмовити у
задоволенні позову, оскільки Перша
Харківська державна нотаріальна
контора не є вигодонабувачем, позов
заявлено неналежному відповідачу,
справу просили розглянути у їх
відсутність.

Представник третьої особи -
Харківської міської ради у судове
засідання не з'явився, про час та місце
розгляду справи повідомлявся
заздалегідь і належним чином, про
причини неявки суд не повідомив.

Суд, вислухавши учасників процесу,
дослідивши наявні в справі докази, суд
вважає позов таким, що не підлягає
задоволенню по наступним правовим
підставам.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року
померла ОСОБА_3, що підтверджено
свідоцтвом про смерть, виданого
Відділом реєстрації актів цивільного
стану по м.Харкову Харківського
міського управління юстиції від
ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Позивач ОСОБА_2 був сином ОСОБА_3, що
підтверджується свідоцтвом народження
від 21.08.1947 року, актовий запис №2060.

Позивач вказує як на причину
пропуску встановленого строку на
звернення із заявою про прийняття
спадщини до відповідної нотаріальної
контори, що він був необізнаний з
порядком прийняття спадщини та
оформлення прав на спадкове майно. Не
подання заяви про прийняття спадщини
ОСОБА_2 було обумовлено необізнаність
особи з порядком прийняття спадщини та
оформлення прав на спадкове майно, а
також хворобою. Позивач вважає, що він
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, а тому йому можливо
визначити додатковий строк для подання
заяви про прийняття спадщини.

Проте, вказані посилання
позивача не є безспірними, виходячи з
наступного.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо
спадкоємець протягом встановленого
строку, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму
Верховного суду України № 7 від 30.05.2008
р., «Про судову практику у справах про
спадкування»», особа, яка не
прийняла спадщину в установлений
законом строк, може звернутися до суду
з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини відповідно до частини третьої
статті 1272 ЦК України. Суди
відкривають провадження в такій
справі у разі відсутності письмової
згоди спадкоємців, які прийняли
спадщину а також за відсутності інших
спадкоємців, які могли б дати письмову
згоду на подання заяви до
нотаріальної контори про прийняття
спадщини. Відповідачами у такій справі
є спадкоємці, які прийняли спадщину.
При відсутності інших спадкоємців за
заповітом і за законом, усунення їх
від права на спадкування, неприйняття
ними спадщини, а також відмови від її
прийняття відповідачами є
територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини.

При розгляді цих справ слід
перевіряти наявність або
відсутність спадкової справи
стосовно спадкодавця у державній
нотаріальній конторі за місцем
відкриття спадщини, наявність у
матеріалах справи обґрунтованої
постанови про відмову нотаріуса у
вчиненні нотаріальної дії, зокрема
відмови у видачі свідоцтва про право
на спадщину. За наявності у
спадковій справі заяви спадкоємця про
відмову від права на спадщину його
вимоги про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини
задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий
строк для подання заяви про прийняття
спадщини, суд не повинен вирішувати
питання про визнання за ним права на
спадщину. Спадкоємець після
визначення йому додаткового строку для
прийняття спадщини має право прийняти
спадщину в порядку, установленому
статтею 1269 ЦК України, звернувшись в
нотаріальну контору, після чого
вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення
особі додаткового строку, суд
досліджує поважність причини пропуску
строку для прийняття спадщини. При
цьому необхідно виходити з того, що
поважними є причини, пов'язані з
об'єктивними, непереборними,
істотними труднощами для спадкоємця на
вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд
повинен вказати відповідно певний
період часу з моменту набрання
судовим рішенням законної сили,
протягом якого спадкоємець може подати
заяву про прийняття спадщини, а не
конкретну календарну дату, до якої
спадкоємець може подати заяву про
прийняття спадщини. Додатковий строк,
достатній для подання заяви про
прийняття спадщини, не може
перевищувати шестимісячного строку,
встановленого статтею 1270 ЦК України
для прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, суд вважає
за неможливе продовжити позивачу строк
для подання заяви про прийняття
спадщини після смерті його батька,
оскільки суд не встановив поважних
причин пропуску строку на подання
заяви, не виявив причин, пов'язаних з
об'єктивними, непереборними,
істотними труднощами для спадкоємця на
вчинення дій щодо подання заяви а крім
того з дня відкриття спадщини сплинув
значний термін, що перевищує 4 роки.

Не можуть бути визнані поважними такі
причини пропуску строку для подання
заяви про прийняття спадщини як
юридична необізнаність позивача щодо
строку та порядку прийняття спадщини,
необізнаність особи про наявність
спадкового майна, похилий вік,
непрацездатність, незнання про
існування заповіту, встановлення судом
факту, що має юридичне значення для
прийняття спадщини (наприклад,
встановлення факту проживання однією
сім'єю), невизначеність між
спадкоємцями, хто буде приймати
спадщину, відсутність коштів для
проїзду до місця відкриття спадщини,
несприятливі погодні умови.

Допитані в судовому засіданні свідки
ОСОБА_6 та ОСОБА_7 пояснили суду що
позивач тривалий час хворів, постійно
лікувався, однак сам приймав участь у
похованні матері причини
несвоєчасного звернення до
нотаріальної контори пояснити не
змогли тому покази даних свідків не
встановлюють наявність обставин що
обґрунтовують позовні вимоги та не
містять інформацію щодо предмета
доказування.

Окрім того, відповідно до п. 24 Постанови
Пленуму Верховного суду України № 7 від
30.05.2008 р., «Про судову практику у справах
про спадкування»», відповідачами у
справах про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини, за
відсутністю спадкоємців, які прийняли
спадщину, є територіальні громади в
особі відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини, таким чином Перша Харківська
державна нотаріальна контора не є
належним відповідачем, позивач
клопотань про заміну неналежного
відповідача не заявив.

Враховуючи наведене суд приходить до
висновку про відсутність підстав для
задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного та
керуючись ст. 10, 11,60, 209, 210, 212, 214, 215, 217, 223
ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У позовних вимогах ОСОБА_2 до Першої
Харківської державної нотаріальної
контори, третя особа - Харківська
міська рада, про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини - відмовити в повному обсязі.

Апеляційну скаргу на рішення суду може
бути подано до апеляційного суду
Харківської області через
Фрунзенський районний суд м. Харкова
протягом десяти днів з дня його
проголошення, а особами , які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення ,
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення , якщо його
не скасовано , набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Надруковано в нарадчій кімнаті.

СУДДЯ: