КОТОВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Справа № 505/4397/13-ц
Провадження № 2/505/40/2014
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

24.07.2014 року Котовський міськрайонний
суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Бондаренко Н.В.

при секретарі - Шершун О.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Котовськ Одеської
області цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 в інтересах малолітніх ОСОБА_2
та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5,
за участю третіх осіб відділу опіки та
піклування Котовської районної
державної адміністрації та ОСОБА_6 про
розподіл спадкового майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із позовом у
якому просила суд розділити спадкове
майно у вигляді житлового будинку,
розташованого у АДРЕСА_1 між
спадкоємцями ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 у
рівних частках по 1/3 в ідеальних долях .

Свої позовні вимоги позивач мотивувала
тим, що ІНФОРМАЦІЯ_7 року помер ОСОБА_7,
який на час смерті проживав у с.Малий
Фонтан Котовського району Одеської
області. Після його смерті відрилася
спадщина у вигляді житлового будинку у
АДРЕСА_1.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_7
являються малолітні ОСОБА_2
ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3,
неповнолітня ОСОБА_5 та ОСОБА_8 - мати
померлого.

Позивач вказує, що на спадкове майно у
вигляді будинку у с.Миколаївка Перша,
відсутня державна реєстрація, що
позбавляє її можливості у
нотаріальному порядку розділити
спадкове майно та отримати свідоцтво
про право на спадщину за кожним із
спадкоємців.

Вказані обставини і стали приводом для
звернення до суду.

У судовому засіданні представник
позивача - адвокат ОСОБА_9 позовні
вимоги підтримав, наполягав на їх
задоволенні, посилаючись на обставини
викладені у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання
не з'явилися, при цьому причин своєї
неявки до суду не повідомили.

Представник третьої особи відділ опіки
та піклування Котовської районної
державної адміністрації Бочарова І.О.
позовні вимоги підтримала, не
заперечувала проти їх задоволення.

Третя особа - ОСОБА_6 у судове засідання
не з'явилася, про час та місце розгляду
справи була повідомлена належним
чином.

Відповідач у судове засідання не
з'явився, про час та місце розгляду
справи була повідомлена належний
чином.

На виконання вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України,
відповідачу надсилалися судові
повістки за адресою її місця мешкання.

Таким чином, суд вважає неявку
відповідача у судове засідання
неповажною, оскільки суд належним
чином сповістив відповідача про явку
до суду.

Згідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у
випадку неявки у судове засідання
відповідача, належним чином
сповіщеного та який не повідомив про
причини неявки, суд може прийняти
заочне рішення на підставі наявних в
справі доказів (ч. 4 ст. 169 ЦПК України),
якщо позивач не заперечує проти такого
вирішення справи.

Вислухавши доводи представника
позивача та представника третьої особи
та вивчивши матеріали справи, суд
встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_7 року, у віці 38 років помер
ОСОБА_7, який на день смерті проживав у
с. Малий Фонтан Котовського району
Одеської області, про що свідчить копія
свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 14 січня
2011 року.

Після його смерті відкрилася спадщина
яка складається з житлового будинку,
розташованого у с.Миколаївка Перша
Котовського району Одеської області,
власність щодо якого підтверджується
рішенням Котовського районного суду
Одеської області від 19.12.2002 року, справа
№ 2-808/2002.

Відповідно до рішення Котовського
міськрайонного суду Одеської області
від 22.02.2013 року, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5
визнаний батьком ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 та
ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3, та являються
спадкоємцями першої черги після смерті
ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року.

Відповідно до свідоцтва про народження
НОМЕР_2 виданого 23.06.1999 року ОСОБА_5
являється дочкою ОСОБА_7, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_7 року.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця. Таким чином
ОСОБА_5 також являється спадкоємицею
першої черги після смерті свого батька
- ОСОБА_7

Після сперті ОСОБА_7, за ствердженнями
позивача вона зверталася до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини, але отримати
свідоцтво про право на спадщину не має
можливості через відсутність у
державному реєстрі запису про
реєстрацію речових прав на будинок,
який розташований у АДРЕСА_1.

У відповідності до статті 1216 ЦК України
спадкування є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців). До складу
спадщини, відповідно до статті 1218 ЦК
України, входять усі права та обов'язки,
що належали спадкодавцеві на момент
відкриття спадщини і не припинилися
внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України,
незалежно від часу прийняття
спадщини вона належить спадкоємцеві з
часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1278 ЦК України, частки
кожного спадкоємця у спадщині є
рівними, якщо спадкодавець у заповіті
сам не розподілив спадщину між ними.

Статтею 1267 ЦК України визначено, що
частки у спадщині кожного із
спадкоємців за законом є рівними.

Згідно ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно
від часу прийняття спадщини вона
належить спадкоємцеві з часу відкриття
спадщини. Відсутність свідоцтва про
право на спадщину не позбавляє
спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст.1296
ЦК України). Однак, спадкоємець, який
прийняв спадщину, у складі якої є
нерухоме майно, зобов'язаний
звернутися до нотаріуса за видачею
йому свідоцтва про право на спадщину на
нерухоме майно. (ст..1297 ЦК ). Закон
вимагає від спадкоємця, який прийняв
спадщину, звернутися до нотаріуса за
отриманням свідоцтва про право на
спадщину на це майно. Пояснюється це
насамперед тим, що відповідно до ст.. 1299
ЦК України право власності на таке
майно виникає у спадкоємця тільки з
моменту державної реєстрації цього
майна. Зміна власника майна, що
підлягає обов'язковій державній
реєстрації, неможлива без
перереєстрації права власності. Такий
порядок передбачений в зв'язку з тим, що
нотаріусом при оформленні спадкових
прав спадкоємця вимагає подання
відповідних документів в тому числі і
довідку про відсутність заборон чи
арештів на цю нерухомість.

Суд, оцінивши належність, допустимість
та достовірність доказів по справі, а
також врахувавши достатність і
взаємний зв'язок доказів у їх
сукупності приходить до висновку, що
позовні вимоги позивача підлягають
задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст.88, 213-215, 224-226, 233, 1216, 1261, 1268, 1297, 1299 ЦПК
України суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах
малолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про
розподіл спадкового майна -
задовольнити.

Розподілити спадкове майно у вигляді
житлового будинку, розташованого у
АДРЕСА_1, згідно якого:

ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3
та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 - право власності
на житловий будинок літ. «А», «а», «а1»
загальною площею 63,0 кв.м., житловою 33,7
кв.м, розташований у АДРЕСА_1 по 1/3
частині за кожним в ідеальних долях.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1
судові витрати: за сплату судового
збору у сумі 229 гривень 40 копійок, за
надання адвокатської допомоги у сумі
1500 гривень, за оплату судової
будівельно-технічної експертизи у сумі
1500 гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії,
позивачем в загальному порядку, тобто
рішення суду позивачем може бути
оскаржене в апеляційному порядку до
апеляційного суду Одеської області
через суд першої інстанції шляхом
подачі в 10-денний строк з дня
проголошення рішення апеляційної
скарги.

Відповідно до статей 231, 232 ЦПК України
оскарження заочного рішення
відповідачем в апеляційному порядку
може мати місце лише в разі залишення
заяви про перегляд заочного рішення
без задоволення та в разі ухвалення
повторного заочного рішення судом
першої інстанції. У цьому разі строк на
апеляційне оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Рішення набирає чинності у порядку
ст.233 ЦПК України.

Суддя:
Н.В. Бондаренко