17.07.2014 Справа № 756/5419/14-ц
унікальний №756/5419/14
провадження № 2-о/756/140/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2014 року Оболонський
районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Маринченко
М.М.,

при секретарі
Приголовкіну В.Г.,

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі суду в
м.Києві справу за заявою ОСОБА_1,
заінтересовані особи - Головне
управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2,
ОСОБА_3, про встановлення факту
проживання зі спадкодавцем ОСОБА_4, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_2, однією сім'єю з 24
травня 1983 року по 26 листопада 2013 року,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з
вказаною заявою посилаючись на те, що
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її невістка
ОСОБА_4, з якою вона постійно проживала
однією сім'ю з 1983 року у квартирі
АДРЕСА_1. Після смерті ОСОБА_4
відкрилася спадщина.

30 жовтня 1982 року між ОСОБА_5 (син
заявника) та ОСОБА_6 зареєстровано шлюб,
після чого вони зареєструвались та
почали проживати у квартирі заявника. У
2012 році заявник та її син з невісткою
спільно приватизували вказану
квартиру. Після смерті ОСОБА_5
ІНФОРМАЦІЯ_3, заявник та ОСОБА_4, як
спадкоємці, отримали свідоцтва про
право на спадщину за законом на 1/3
частини квартири АДРЕСА_1.

Після смерті ОСОБА_4 заявник звернулась
до Одинадцятої Київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини, проте листом від 29
березня 2014 року нотаріус повідомила
заявника, що для подальшого оформлення
спадкових прав, необхідно надати до
нотаріальної контори докази
належності спадкоємця до встановленої
законом черги спадкування.

Оскільки заявник проживала з ОСОБА_4
однією сім'єю з 1983 року до часу смерті
останньої, а також у зв'язку з відмовою
інших спадкоємців за законом від
прийняття спадщини, заявник має право
на спадкування за законом як
спадкоємець четвертої черги, для чого
необхідно встановити факт проживання
однією сім'єю ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не менше
5 років.

У зв'язку з цим заявник просить
встановити факт, що вона проживала
разом з ОСОБА_4, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2, однією сім'єю з 24 травня 1983
року по 26 листопада 2013 року.

В судовому засіданні представник
заявника заяву підтримала у повному
обсязі, пояснила, що заявник проживала
однією сім'ю з сином та невісткою, вели
спільне господарство, були поєднані
спільним побутом. Інших дітей, крім
сина, у неї не було, у сина з невісткою
своїх дітей також не було. Син та
невістка заявника останні 5 років не
працювали, жили за кошти заявника,
допомагали по господарству, спільно
харчувалися. Після смерті сина
ІНФОРМАЦІЯ_3 заявник доглядала
невістку, яка була тяжко хвора, та
утримувала її.

Представник Головного управління
юстиції у м. Києві в судове засідання
не з'явився, про час та місце розгляду
справи повідомлений належним чином,
надіслав до суду заяву, в якій просить
розглядати справу відповідно до вимог
чинного законодавства за його
відсутності.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 (мати
померлої ОСОБА_4.) та ОСОБА_3 (рідний брат
померлої ОСОБА_4.) в судове засідання не
з'явилися, про час та місце розгляду
справи повідомлені належним чином,
надіслали до суду заяви, в яких просили
розглядати справу за їхньої
відсутності та задовольнити заяву.

Допитана в судовому засіданні в
якості свідка ОСОБА_7 пояснила, що вона
є сусідкою заявника по під'їзду,
заявника знає з 1974 року, коли заселявся
будинок, з заявником спілкується часто.
Вказала, що чоловік заявника помер
близько 20 років тому. З сином та
невісткою заявниця проживала в
квартирі разом близько 30 років.
Заявниця працювала бухгалтером, потім,
після виходу на пенсію працювала
прибиральницею, не працює лише останні
3 роки. Син заявника та невістка
працювали на заводі «Маяк», потім
працювали у приватній сфері. Останній
час на роботу ходили лише коли
викликали. Жили однією сім'єю,
допомагали заявнику по дому, разом
робили ремонт. Після смерті сина
заявника, невістка захворіла, ОСОБА_1 за
нею доглядала, родичі ОСОБА_4 до неї не
їздили, коштів на утримання не
надавали.

Допитана в судовому засіданні в якості
свідка ОСОБА_8 пояснила, що вона є
сусідкою заявника по під'їзду, з
заявником добре знайома, ходить до неї
в гості, знала всю їх сім'ю. Зазначила,
що заявник більше 10 років жила в
квартирі разом з сином та невісткою,
чоловік її помер раніше. Жили дружно,
разом вели господарство, разом платили
за житлово-комунальні послуги, разом
робили ремонт в квартирі. Син та
невістка заявника працювали на заводі
«Маяк», потім пішли з роботи, жили за
кошти заявника, яка працювала
бухгалтером. Після смерті сина заявник
жила разом з невісткою, допомагали одна
одній.

Суд, заслухавши пояснення заявника,
свідків, дослідивши матеріали справи,
вважає, що заява підлягає задоволенню
виходячи з наступного.

Відповідно до свідоцтва про право
власності квартира АДРЕСА_1 на праві
спільної часткової власності (по 1/3
частині кожному) належить ОСОБА_1 та
членам її сім'ї ОСОБА_5, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_4, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2. 08 листопада 2012 року
Державним нотаріусом Одинадцятої
київської державної нотаріальної
контори ОСОБА_1 (матері померлого) та
ОСОБА_4 (дружині померлого) видано
свідоцтва про право на спадщину на 1/3
частину квартири АДРЕСА_1 після смерті
ОСОБА_5, по 1/6 частині кожній.

Відповідно до свідоцтва про шлюб,
шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 було
зареєстровано 30 жовтня 1982 року.

Як вбачається з довідки форми 3 № 231 від
27 серпня 2012 року, ОСОБА_4 була
зареєстрована і проживала у вказаній
квартирі з 24 травня 1983 року разом з
заявником, яка також зареєстрована у
цій квартирі.

Згідно довідки від 27 червня 2014 року № 189
КП «Житлосервіс «Приозерне» ОСОБА_1
мешкає в квартирі АДРЕСА_1 постійно з 26
вересня 1974 року. Разом з нею по день
смерті проживала і постійно була
зареєстрована з 24 травня 1983 року її
невістка ОСОБА_4, яка померла та знята з
реєстрації 17 грудня 2013 року.

Отже з показань свідків,
представника заявника, матеріалів
справи вбачається, що ОСОБА_1 є
власником 1/2 (1/3+1/6) частини квартири
АДРЕСА_1, проживає в квартирі з 1974 року,
з нею з 24 травня 1983 року по день смерті
однією сім'єю проживала її невістка
ОСОБА_4 з чоловіком - сином заявника (до
його смерті), вони вели спільне
господарство, разом робили ремонт, були
пов'язані спільним побутом, разом
оплачували житлово-комунальні послуги.

29 березня 2014 року до майна померлої
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 Одинадцятою
Київською державною нотаріальною
конторою за заявою ОСОБА_1 заведено
спадкову справу. Листом від 29 березня
2014 року № 2405/02-14 нотаріальна контора
зобов'язала ОСОБА_1 надати оригінали та
копії документів, що підтверджують
родинні стосунки або копію рішення
суду з відміткою про набрання законної
сили про встановлення факту родинних
відносин.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України у
четверту чергу право на спадкування за
законом мають особи, які проживали зі
спадкодавцем однією сім'єю не менш як
п'ять років до часу відкриття спадщини.

З матеріалів спадкової справи,
заведеної до майна померлої ОСОБА_4,
вбачається, що мати померлої ОСОБА_2
подала до нотаріальної контори заяву
про відмову від прийняття спадщини на
користь ОСОБА_1, брат померлої ОСОБА_3 з
заявою про прийняття спадщини не
звертався, а заявник у встановлений
законом шестимісячний строк подала до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини.

Таким чином встановлення вказаного
факту потрібне заявнику для оформлення
права на спадкове майно.

На підставі вищевикладеного суд
приходить до висновку про наявність
підстав для задоволення заяви ОСОБА_1
про встановлення факту проживання
однією сім'єю з спадкодавцем ОСОБА_4,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, з 24 травня 1983
року по ІНФОРМАЦІЯ_2

Керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 212-215, 218, 235,
256, 259 ЦПК України, суд

вирішив:

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1, проживала разом з ОСОБА_4,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, однією сім'єю
з 24 травня 1983 року по ІНФОРМАЦІЯ_2.

Апеляційна скарга на рішення суду
може бути подана до Апеляційного суду
м. Києва через суд першої інстанції
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку для
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя
М.М.Маринченко