Справа № 752/8554/14-ц
Провадження по справі № 2-п/752/79/14
У Х В А Л А

25.07.2014 року розглянувши заяву ОСОБА_2
про перегляд заочного рішення по
цивільній справі за позовом Публічного
акціонерного товариства Комерційний
банк «Приват Банк» до ОСОБА_2 про
стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням від 06.05.2014 року позов
Публічного акціонерного товариства
Комерційний банк «Приват Банк» до
ОСОБА_2 про стягнення заборгованості
задоволений у повному обсязі.

Відповідач,02.06.2014 року звернулася до
Голосіївського районного суду м.
Києва з заявою про перегляд заочного
рішення суду.

Заявник свої вимоги обґрунтовує тим, що
повідомлення про час та місце розгяду
справи не отримувала. Також зазначила,
що при ухваленні заочного рішення суду
не були досліджені всі обставини щодо
укладання договору, оскільки
відповідача банк не ознайомив з
умовами та правилами надання
банківських послуг. Також посилається
на обставини генеральної угоди, згідно
якої банк надає позивальникові
терміновий кредит у розмірі 47 059 грн. 76
коп., в якій вказана фіксована сума
штрафних санкцій, що суперечить
вимогам ЦК України.

В судовому засіданні представники
заявника заяву підтримали, проте,
змінили підстави, на які посилалася в
заяві ОСОБА_2, зазначаючи, що кредитний
ліміт, остання отримувала у розмірі 40
000 грн., а в розрахунку вказано, що на
дату подачі позову заборгованість по
тілу кредиту складає 41164 грн. 70 коп.
Також посилалися на те, що стороною
позивача не долучено до матеріалів
справи доказів на підтвердження
перерахування на рахунок відповідача
будь-яких коштів. Крім того, зазначив,
що генеральна угода відповідачем не
підписувалася.

Представник позивача проти скасування
заочного рішення заперечував.

Вивчивши заяву, додаткові пояснення до
заяви та вислухавши думку учасників
процесу, суд дійшов наступного
висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне
рішення підлягає скасуванню, якщо
судом буде встановлено, що відповідач
не з'явився в судове засідання та не
повідомив про причини неявки з
поважних причин і докази, на які він
посилається, мають істотне значення
для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення підлягає
скасуванню за наявності двох умов
разом:

1) якщо судом буде встановлено, що
відповідач, тобто заявник, не з'явився у
судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин;

2) докази, на які посилається відповідач
(заявник у цьому провадженні) мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

Розглядаючи першу умову для скасування
заочного рішення судом встановлено, що
суд належним чином повідомляв
відповідача про час та місце розгляду
справи 10.04.2014р. та 06.05.2014р.

Вищевказане підтверджується тим,
що в матеріалах справи (а.с.42, 51)
містяться розписки відповідача, згідно
яких вона особисто повідомлена про час
та місце розгляду справи.

Посилання в судовому засіданні
представника відповідача на те, що його
довіритель не могла у цей час отримати
повідомлення про час та місце розгляду
справи, оскільки часто в зв»язку з
роботою перебуває за кордоном, не
підтверджено належним доказом.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України,
сторони, які беруть участь у справі,
зобов'язані добросовісно здійснювати
свої процесуальні права і виконувати
процесуальні обов'язки.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України сторони та
інші особи, які беруть участь у справі,
зобов'язані повідомляти суд про
причини неявки у судове засідання. У
разі неповідомлення про причини неявки
вважається, що сторони та інші особи,
які беруть участь у справі, не з'явилися
в судове засідання без поважних причин.

Розглядаючи другу умову для скасування
заочного рішення суд виходив з того, що
відповідно до ст. 232 ЦПК України
відповідач у своїй заяві про перегляд
заочного судового рішення повинен
зазначити такі обставини та такі
докази на їх підтвердження, що якби
вони були відомі суду при ухваленні
заочного рішення, суд прийшов би до
іншого висновку ухвалив би принципово
інше рішення.

Дослідивши матеріали справи суд
дійшов висновку, що відповідач не надав
конкретних доказів, які б могли
слугувати для суду підставою для
винесення принципово іншого рішення.
Крім того, заява про перегляд заочного
рішення та додаткові пояснення до
даної заяви суперечать одна одній, а
тому посилання на обставини, що вказані
в цих заявах не можуть братися судом до
уваги. Інших доказів стороною
відповідача, які б могли слугувати
підставою для перегляду заочного
рішення, не надано.

На підставі викладеного,
враховуючи, що відповідач не повідомив
суд про поважність причин неявки в
судове засідання та не долучив до заяви
доказів, які мають вирішальне значення
перегляду заочного рішення, суд дійшов
висновку, що заява про перегляд
заочного рішення задоволенню не
підлягає.

Керуючись ст. ст. 224, 228, 231, 232 ЦПК України,
суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного
рішення по цивільній справі за позовом
Публічного акціонерного товариства
Комерційний банк «Приват Банк» до
ОСОБА_2 про стягнення заборгованості-
залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку. У цьому разі строк
на апеляційне оскарження рішення
починає відраховуватись з дати
постановляння ухвали про залишення
заяви про перегляд заочного рішення
без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення ухвали про залишення
заяви про перегляд заочного рішення
без задоволення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення ухвали, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня її отримання.

Суддя