Справа № 629/3497/14-ц
№ провадження 2-о/629/96/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2014 року Лозівський міськрайонний
суд Харківської області в складі:
головуючого - Харабадзе К.Ш.., за участю
секретаря - Коваленко О.О., розглянувши
у відкритому судовому засіданні у залі
суду в м. Лозова Харківської області
цивільну справу за заявою ОСОБА_1,
заінтересовані особи: Лозівська
державна нотаріальна контора, ОСОБА_2,
ОСОБА_3, про встановлення факту
родинних відносин, -

встановив:

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про
встановлення факту родинних відносин,
в якій заявниця вказала, що вона є
рідною донькою ОСОБА_4, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Після смерті матері
залишилось спадкове майно. Вона
своєчасно звернулася до нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини після смерті матері, але
виявилося, що в свідоцтві про
народження заявниці вказано прізвище
матері «ОСОБА_1». Заявниці невідомо, де
і коли її матір реєструвала шлюб, а
потім і розлучення зі ОСОБА_5 Заявниця
просить встановити, що ОСОБА_4 є її
матір'ю.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1
підтримала заявлені вимоги. Вказала, що
її матір померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року,
після її смерті залишилось спадкове
майно. Заповіт матір'ю не складався.
Спадкоємцями першої черги спадкування
за законом є діти спадкодавця - вона,
ОСОБА_2, ОСОБА_3. У шлюбі на час відкриття
спадщини спадкодавець не перебувала.
Інших спадкоємців немає. У
передбачений законом строк вона
прийняла спадщину після смерті матері
шляхом подання відповідної заяви до
нотаріальної контори. ОСОБА_2 та ОСОБА_3
також подали до нотаріальної контори
заяви про прийняття спадщини після
смерті ОСОБА_4 У зв'язку з тим, що в
свідоцтві про її народження вказано
прізвище матері «ОСОБА_1», нотаріусом
їй відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину. Заявниця
підтвердила, що особисто повідомляла
своїх брата ОСОБА_3 та сестру ОСОБА_2 про
розгляд справи, однак вони відмовилися
прибувати до суду, підтверджувати, що
вона є донькою ОСОБА_4 У неї з її братом
ОСОБА_3 та сестрою ОСОБА_2 склалася
конфліктна ситуація з питання спадщини
після смерті матері. Вони вважають, що
вона не має право на спадкування, вони
відмовляються підтверджувати, що вона
також є донькою ОСОБА_4 ОСОБА_2 та
ОСОБА_3 не визнають, що вона є донькою
ОСОБА_4 Вони, на думку заявниці, могли на
двох отримати свідоцтво про право на
спадщину в тому числі і на її частку.
Саме тому вона терміново звернулася до
суду з цією заявою. Встановлення факту
родинних відносин між нею та її матір'ю
ОСОБА_4 необхідно їй, щоб перед братом
та сестрою вона змогла відстоювати
свої інтереси щодо поділу спадкового
майна. Зазначила, що документально не
може підтвердити, що зверталася до
нотаріуса і їй було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину після
смерті матері за законом. Також
заявниця вказала, що не зверталася до
жодних органів реєстрації актів
громадянського стану з питанням
надання актових записів, оскільки
згідно її пояснень для неї це складно і
вона не знає, де і коли її матір
реєструвала шлюб, а потім і розлучення
зі ОСОБА_5

Заінтересовані особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3,
Лозівська державна нотаріальна
контора про розгляд справи
повідомлялися, в судове засідання не
з'явилися.

Згідно положень ст. 256 ЦПК України, суд
розглядає справи про встановлення
факту: 1) родинних відносин між
фізичними особами; 2) перебування
фізичної особи на утриманні; 3)
каліцтва, якщо це потрібно для
призначення пенсії або одержання
допомоги по загальнообов'язковому
державному соціальному страхуванню; 4)
реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу,
усиновлення; 5) проживання однією сім'єю
чоловіка та жінки без шлюбу; 6)
належності правовстановлюючих
документів особі, прізвище, ім'я, по
батькові, місце і час народження якої,
що зазначені в документі, не збігаються
з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і
часом народження цієї особи,
зазначеним у свідоцтві про народження
або в паспорті; 7) народження особи в
певний час у разі неможливості
реєстрації органом державної
реєстрації актів цивільного стану
факту народження; 8) смерті особи в
певний час у разі неможливості
реєстрації органом державної
реєстрації актів цивільного стану
факту смерті; 9) смерті особи, яка
пропала безвісти за обставин, що
загрожували їй смертю або дають
підстави вважати її загиблою від
певного нещасного випадку внаслідок
надзвичайних ситуацій техногенного та
природного характеру. У судовому
порядку можуть бути встановлені також
інші факти, від яких залежить
виникнення, зміна або припинення
особистих чи майнових прав фізичних
осіб, якщо законом не визначено іншого
порядку їх встановлення. Справи про
встановлення факту належності особі
паспорта, військового квитка, квитка
про членство в об'єднанні громадян, а
також свідоцтв, що їх видають органи
державної реєстрації актів цивільного
стану, судовому розгляду в окремому
провадженні не підлягають. Суддя
відмовляє у відкритті провадження у
справі, якщо з заяви про встановлення
факту, що має юридичне значення,
вбачається спір про право, а якщо спір
про право буде виявлений під час
розгляду справи, - залишає заяву без
розгляду.

Кожна з перелічених категорій справ
має свої особливості, але при всій їх
відмінності всі вони володіють однією
загальною ознакою, яка суттєво
відрізняє їх від позовних справ і
справ, що розглядаються в порядку
адміністративного судочинства; в них
відсутній спір про право між
зацікавленими особами, підвідомчий
судовим органам. Окреме провадження є
безспірним одностороннім, не містить
ні матеріально-правових вимог, ні
адресатів такої вимоги.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму
Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995
року «Про судову практику в справах про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення» в порядку окремого
провадження розглядаються справи про
встановлення фактів, якщо встановлення
факту не пов'язується з наступним
вирішенням спору про право.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Згідно пояснень заявниці після смерті
ОСОБА_4 залишилось спадкове майно.
Заповіт ОСОБА_4 не складався.
Спадкоємцями першої черги спадкування
за законом є діти спадкодавця -
заявниця, ОСОБА_2, ОСОБА_3. У шлюбі на час
відкриття спадщини спадкодавець не
перебувала. Інших спадкоємців немає. У
передбачений законом строк заявниця,
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 прийняла спадщину
після смерті ОСОБА_4 шляхом подання
заяви про прийняття спадщини до
нотаріальної контори.

Про передчасність звернення до суду
свідчать пояснення заявниці, що вона не
зверталася до жодних органів
реєстрації актів громадянського стану
з питанням надання актових записів про
одруження ОСОБА_6 та ОСОБА_5, про
розірвання шлюбу між ними, а відразу
звернулася до суду, оскільки згідно її
пояснень для неї це складно і вона не
знає, де і коли її матір реєструвала
шлюб, а потім і розлучення зі ОСОБА_5
Отже, суд убачає, що самостійно
заявниця не намагалася вжити заходів
для отримання з органів реєстрації
актів громадянського стану необхідних
їй свідоцтв або актів про одруження
ОСОБА_6 та ОСОБА_5, про розірвання шлюбу
між ними. Також в справі відсутнє
документальне підтвердження, що
заявниця зверталася до нотаріуса і їй
було відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину після смерті матері
за законом у зв'язку з тим, що в
свідоцтві про народження заявниці
вказано прізвище матері «ОСОБА_1». В
судовому засіданні дані докази
заявниця суду не надала.

Згідно ст.. 59 ЦПК України обставини
справи, які за законом мають бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватися іншими засобами
доказування.

Крім того, із заяви та пояснень ОСОБА_1
убачається, що у неї з її братом ОСОБА_3
та сестрою ОСОБА_2 склалася конфліктна
ситуація з питання набуття спадщини
після смерті ОСОБА_4, оскільки ОСОБА_2 та
ОСОБА_3 вважають, що вона не має право на
спадкування, відмовляються
підтверджувати, що вона також є донькою
ОСОБА_4, не визнають, що вона є донькою
ОСОБА_4 У зв'язку з чим заявниця і
звернулася до суду з даною заявою.
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не
з'явилися. ОСОБА_2 та ОСОБА_3, на думку
заявниці, могли на двох отримати
свідоцтво про право на спадщину в тому
числі і на її частку. Встановлення
факту родинних відносин між нею та
ОСОБА_4 необхідно заявниці, щоб перед
братом та сестрою вона змогла
відстоювати свої інтереси щодо поділу
спадкового майна.

За вимогами ч. 6 ст. 235 ЦПК України якщо
під час розгляду справи у порядку
окремого провадження виникає спір про
право, який вирішується в порядку
позовного провадження, суд залишає
заяву без розгляду і роз'яснює
заінтересованим особам, що вони мають
право подати позов на загальних
підставах.

З огляду на з'ясовані в судовому
засіданні обставини, суд вважає за
необхідне залишити заяву ОСОБА_1 без
розгляду, оскільки під час розгляду
справи виявлено, що встановлення факту
пов'язується з наступним вирішенням
спору про право. Заяву ОСОБА_1 може бути
розглянуто в позовному провадженні
сумісно з позовом щодо оспорення
свідоцтва про право на спадщину,
розподілу спадщини.

Керуючись ст.ст. 207, 256 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи:
Лозівська державна нотаріальна
контора, ОСОБА_2, ОСОБА_3, про
встановлення факту родинних відносин -
залишити без розгляду.

Роз'яснити заінтересованим особам, що
вони мають право подати позов на
загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через
Лозівський міськрайонний суд
Харківської області шляхом подачі
апеляційної скарги в п'ятиденний строк
з дня проголошення ухвали. У разі якщо
ухвалу було постановлено без участі
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом п'яти днів з
дня отримання копії ухвали.

Суддя:

К.Ш.Харабадзе