Справа № 495/3282/14-ц
Білгород-Дністровський
Білгород - Дністровський міськрайонний
суд Одеської області у складі
головуючого - судді Матяш Т.Л.,
при секретарі - Івановій А.В.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду м. Білгород -
Дністровський цивільну справу за
позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання права власності, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною
заявою до відповідача про визнання
права власності на житловий будинок
літ. «А» житловою площею 116,5 кв.м.,
загальною площею 231,6 кв.м., споруду
АДРЕСА_1, посилаючись на наступне.
13.11.2011 року ОСОБА_2 зайняла у позивача 200
тисяч гривень, для будівництва по вул..
Приморській в смт Затока. Вона
зобов'язалася повернути кошти до 13.11.2013
року, а у разі не повернення передати
позивачу житловий будинок літ. «А» по
вул.. Приморській в смт Затока, який
фактично знаходиться в її користуванні
з грудня 2013 року. Укладаючи договір
позики сторони діяли в своїх інтересах
та з метою допомоги один одному.
Порядок погашення коштів сторонами не
встановлювався, а домовились, що
відповідач може повертати гроші у
порядок який їй підходить, який не буде
ставити її у якісь рамки та приводити
до додаткових зобов'язань.
Однак, за 2 роки відповідач не повернула
позивачу жодної частини позичених
коштів. Такі обставини позивача не
бентежили, оскільки вона знала, що як би
там не було, будівля в любий момент
покриє кошти, які вона у позивача
позичала. Так і трапилось, в грудні
місяці 2013 року при зустрічі, ОСОБА_2
пояснила, що все ж таки вона не може
повернути позичені кошти, тому, бажає
передати у власність позивача належну
їй будівлю, оскільки вона збирається
переїжджати до іншого міста на
постійне проживання, як доказ
досягнення домовленості, вона написала
розписку, оригінал якої додається.
Позивач у судове засідання не
з'явилася, надала заяву про розгляд
справи за її відсутністю, позовні
вимоги підтримує у повному обсязі та
просить долучити до матеріалів справи
рішення про надання юридичної адреси.

Відповідач у судове засідання не
з'явилася, про час та місце слухання
справи сповіщалась належним чином.

Суд у зв'язку з неявкою відповідача та
неповідомленням про поважні причини
такої неявки в судове засідання в
порядку статті 169 ЦПК України,
враховуючи відсутність відповідних
заперечень від позивача, ухвалив
слухати справу за відсутності
відповідача, що не з'явився, у порядку
заочного розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у
разі неявки в судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи в
разі якщо відповідно до положень цього
Кодексу розгляд справи здійснюється
судом за відсутності осіб, які беруть
участь у справі, фіксування судового
процесу за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд
вважає, що рішення у справі можливо
постановити із задоволенням позовних
вимог з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи,
13.11.2011 року між позивачем та ОСОБА_2 був
укладений договір позики, відповідно з
яким відповідач позичила у позивача
грошові кошти в розмірі 200 000 гривень
для ведення будівництва, строком
повернення до 13.11.2013 року.

Згідно ст. ст. 526, 527, 530, 532, ЦК України,
зобов'язання повинно бути виконане
належним чином сторонами у
встановлений договором або законом
строк, у встановленому місці,
встановленим у договорі чином.

Вчасно повернути позичені кошти
відповідач не змогла, тому вирішила
передати у власність позивача житловий
будинок літ. «А» житловою площею 116,5
кв.м., загальною площею 231,6 кв.м., споруду
АДРЕСА_1.

Таким чином, вже понад 6 місяців позивач
володіє та користується будівлею. За
цей час відповідач не разу не
намагалася повернути у своє володіння
майно та ніяким чином не перешкоджала
позивачу в користуванні майном.

Відповідно до ст. 1052 ЦК України, у разі
невиконання свого зобов'язання за
договором позики, в частині повернення
грошей, відповідачем передано житловий
будинок літ. «А» житловою площею 116,5
кв.м., загальною площею 231,6 кв.м., споруду
АДРЕСА_1.

У відповідності до ст. 600 ЦК України,
зобов'язання припиняється за згодою
сторін внаслідок передання боржником
кредиторові відступного (грошей,
іншого майна, тощо). Розмір, строки й
порядок передання відступного
встановлюється сторонами.

Передання відступного є одним із
способів припинення зобов'язання за
згодою сторін. В даному випадку сторони
дійшли згоди щодо того, що замість
виконання зобов'язання, тобто
повернення суми грошових коштів
переданих боржником позивачем, та які
становлять його зміст, боржник виконує
інші дії, а саме передає нерухоме майно
кредиторові.

Аналізуючи положення статті, об'єктом
відступного може бути нерухоме майно.
Розмір відступного встановлюється
сторонами. Відступне має бути
оформлено договором, в якому
вказується розмір відступного, порядок
та строк його надання.

Відповідно до ст. 182 ЦК України, право
власності на нерухоме майно, перехід та
припинення підлягають державній
реєстрації, яка здійснюється
відповідним державним органом.

Проте, вказаним положенням не
передбачено можливості проведення
державної реєстрації права власності
на нерухоме майно, яке передано у
якості відступного, тому суд вважає за
необхідним задовольнити позовні
вимоги позивача, тим самим захистити її
майнові права.

На підставі викладеного та керуючись
ст. 19 Конституції України, ст. ст. 181, 182,
526, 527, 530, 532, 533, 545, 600, 1049, 1052 ЦК України, ст.
ст. 10, 11, 60, 209, 224-226 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІК НОМЕР_1) право
власності на житловий будинок літ. «А»
житловою площею 116,5 кв.м., загальною
площею 231,6 кв.м. та споруду АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Одеської області через суд першої
інстанції шляхом подачі в 10 - денний
строк з дня проголошення рішення
апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, протягом десяти
днів з дня отримання його копії.

Суддя