Єдиний унікальний номер
номер провадження 2/728/254/14
У Х В А Л А

про роз'яснення рішення суду

28 липня 2014 року
місто
Бахмач

Бахмацький районний суд Чернігівської
області в складі:

головуючого судді - Пархоменко П.І.

за участю:

секретаря - Горбач Н.Д.

сторони не з'явилися,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті Бахмачі
заяву ОСОБА_1 про роз'яснення рішення
суду у справі за позовом Публічного
акціонерного товариства „Райффайзен
Банк Аваль" до ОСОБА_1 про звернення
стягнення на предмет іпотеки, -

в
с т а н о в и в :

21 липня 2014 року ОСОБА_1 звернулася із
заявою про роз'яснення рішення суду у
справі за позовом Публічного
акціонерного товариства „Райффайзен
Банк Аваль" (далі ПАТ„Райффайзен Банк
Аваль") до ОСОБА_1 (далі відповідач) про
звернення стягнення на предмет
іпотеки.

Заяву обґрунтувала тим, що 06 травня 2014
року Бахмацьким районним судом
Чернігівської області було винесено
заочне рішення, яким позовні вимоги
ПАТ„Райффайзен Банк Аваль" було
задоволено в повному обсязі, зокрема
було звернуто стягнення на предмет
іпотеки - приміщення магазину „Наталі"
та за рахунок виручених від реалізації
предмета іпотеки коштів задоволено
вимоги ПАТ„Райффайзен Банк Аваль" за
кредитним договором № 012/13-1004/13-08 від 19
травня 2008 року в розмірі 10 344,27 доларів
США, що за офіційним курсом НБУ (9,9924)
станом на 04 березня 2014 року становить
103 364,06 гривень. Проте, у відповідача
виникають складнощі при добровільному
виконанні рішення суду, оскільки воно є
незрозумілим для сторін, а
ПАТ„Райффайзен Банк Аваль"
відмовляється прийняти кошти в
національній валюті, посилаючись на
необхідність оплати в доларах США, що є
підставою для роз'яснення рішення суду,
а саме в якій валюті необхідно
погастити забаргованість.

Особи, які беруть участь у справі в
судове засідання не з'явилися, про час
та місце розгляду справи повідомлялись
у встановленому законом порядку. Суд
вважає за можливе провести розгляд
справи без участі осіб, які не
з'явилися, що відповідає вимогам
частини третьої статті 221 Цивільно
процесуального кодексу України (далі
ЦПК України).

Судом на підставі частини дроугої
статті 197 ЦПК України, у зв'язку із
неявкою в судове засідання всіх осіб,
які беруть участь у справі, фіксування
судового процесу за допомогою
звукозаписувального технічного
засобу не здійснювалось.

Судом встановленні такі обставини та
визначені відповідно до них
правовідносини.

Рішенням Бахмацького районного суду
Чернігівської області від 06 травня 2014
року (а.с.71-76) було задоволено позов
ПАТ„Райффайзен Банк Аваль" до ОСОБА_1 в
повному обсязі.

Зокрема, було звернуто стягнення на
предмет іпотеки - приміщення магазину
„Наталі" та за рахунок виручених від
реалізації предмета іпотеки коштів
задоволено вимоги ПАТ„Райффайзен Банк
Аваль" за кредитним договором №
012/13-1004/13-08 від 19 травня 2008 року в розмірі
10 344,27 доларів США, що за офіційним
курсом НБУ (9,9924) станом на 04 березня 2014
року становить 103 364,06 гривень.

Розрахунок забаргвоаності за
кредитним договором № 012/13-1004/13-08 від 19
травня 2008 року позивачем було
здійснено станом на 04 березня 2014 року
(а.с.6-12).

Позовні вимоги заявлені із врахуванням
крусу долару США станом на 04 березня 2014
року (а.с.6).

З встановленого випливають наступні
висновки.

Згідно із частиною першою статті 221 ЦПК
України, якщо рішення суду є
незрозумілим для осіб, які брали
участь у справі, або для державного
виконавця, суд за їхньою заявою
постановляє ухвалу, в якій роз'яснює
своє рішення, не змінюючи при цьому
його змісту.

Відповідно до абзацу першого пункту 21
Постанови Пленуму Верховного Суду
України від 18 грудня 2009 №14 „Про судове
рішення у цивільній справі",
роз'яснення рішення суду, а не ухвали,
можливе тоді, коли воно не містить
недоліків, що можуть бути усунені лише
ухваленням додаткового рішення, а є
незрозумілим, що ускладнює його
реалізацію. Зазначене питання
розглядається судом, що ухвалив
рішення, і в ухвалі суд викладає більш
повно та ясно ті частини рішення,
розуміння яких викликає труднощі, не
вносячи змін у суть рішення і не
торкаючись питань, які не були
предметом судового розгляду.

Отже, враховуючи ту обставину, що
рішення Бахмацького районного суду
Чернігівської області від 06 травня 2014
року не містить недоліків, що можуть
бути усунені лише ухваленням
додаткового рішення, а є незрозумілим,
що ускладнює його реалізацію, зокрема
сторонам є незрозумілою валюта
виконання зобов'язання, заява ОСОБА_1
підлягає задоволенню, а рішення суду
підлягає роз'ясненню.

При цьому, судом враховується, що
рішення суду не виконане та не
закінчився строк, протягом якого
рішення може бути предявлене до
примусового виконання.

Таким чином, згідно зі статтею 99
Конституції України грошовою одиницею
України є гривня.

Гривня є законним платіжним засобом на
території України (частина перша
статті 192 Цивільного кодексу України
(далі ЦК України)).

Іноземна валюта може
використовуватися в Україні у випадках
і в порядку, встановлених законом
(частина друга статті 192 ЦК України).

Такими випадками є стаття 193, частина
четверта статті 654 ЦК України, Закон
України від 16 квітня 1991 року № 959-XII
„Про зовнішньоекономічну діяльність",
Декрет Кабінету Міністрів України від
19 лютого 1993 року № 15-93, Закон України
від 23 вересня 1994 року № 185/94 ВР „Про
систему валютного регулювання і
валютного контролю".

Відповідно до частини першої статті 533
ЦК України грошове зобов'язання має
бути виконане у гривнях.

Отже, гривня як національна валюта є
єдиним законним платіжним засобом на
території України.

Разом із тим частина друга статті 533 ЦК
України допускає, що сторони можуть
визначити в грошовому зобов'язанні
грошовий еквівалент в іноземній
валюті.

У такому разі сума, що підлягає сплаті
за зобов'язанням, визначається в гривні
за офіційним курсом Національного
банку України.

Згідно з частиною третьою статті 533 ЦК
України використання іноземної валюти
як засобу платежу при здійсненні
розрахунків на території України за
зобов'язаннями допускається лише у
випадку, передбаченому законом
(частина друга статті 192 ЦК України).

Аналіз зазначених норм права дає
підстави для висновку про те, що
незалежно від валюти боргу (тобто
грошової одиниці, в якій обчислена сума
зобов'язання), валютою платежу, тобто
засобом погашення грошового
зобов'язання і фактичного його
виконання є національна валюта України
- гривня.

Аналогічну позицію висловив Верховний
Суд України у постанові від 02 липня 2014
року по справі № 6-79цс14, висновки якого
відповідно до статті 360-7 ЦПК України є
обов'язковими.

Крім того, судом береться до уваги, що
відповідно до частини першої статті 11
ЦПК України суд розглядає цивільні
справи не інакше як за зверненням
фізичних чи юридичних осіб, поданими
відповідно до цього Кодексу, в межах
заявлених ними вимог і на підставі
доказів столрін та інших осіб, які
беруть участь у справі.

Так, позивачем в позовній заяві (а.с.4)
заявлялась вимога про задоволення
вимог за кредитним договором №
012/13-1004/13-08 від 19 травня 2008 року в розмірі
10 344,27 доларів США, та визначено
еквівалент в гривні 103 364,06, що і
відображено в резолютивній частині
рішення суду.

Виходячи з викладеного незалежно від
валюти боргу (тобто грошової одиниці, в
якій обчислена сума зобов'язання),
валютою платежу, тобто засобом
погашення грошового зобов'язання і
фактичного його виконання є
національна валюта України - гривня.

Керуючись ст. 221 ЦПК України, п. 21
Постанови Пленуму Верховного Суду
України від 18.12.2009 №14 „Про судове
рішення у цивільній справі", суд, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про роз'яснення рішення
суду у справі за позовом Публічного
акціонерного товариства „Райффайзен
Банк Аваль" до ОСОБА_1 про звернення
стягнення на предмет іпотеки -
задовольнити.

Роз'яснити рішення Бахмацького
районного суду Чернігівської області
від 06 травня 2014 року таким чином, що
незалежно від валюти боргу (тобто
грошової одиниці, в якій обчислена сума
зобов'язання), валютою платежу, тобто
засобом погашення грошового
зобов'язання і фактичного його
виконання є національна валюта України
- гривня.

Ухвала суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги ухвала, якщо її не
скасовано, набирає законної сили після
розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду Чернігівської
області через Бахмацький районний суд
Чернігівської області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня її проголошення. У разі
якщо ухвалу було постановлено без
участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Бахмацького районного суду

Чернігівської області
П.І.
Пархоменко