Провадження № 2/752/473/14
02.07.2014 року Голосіївський районний
суд міста Києва у складі головуючого
судді Фролова М.О., при секретарі
Гончарову І.М., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду у м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_2 до Київської міської
ради, третя особа без самостійних
вимог: Друга київська державна
нотаріальна контора Головного
управління юстиції у місті Києві, про
визнання права на обов'язкову частку у
спадщині та зобов'язання вчинити дії, -
у липні 2013 року ОСОБА_2 звернулася до
Голосіївського районного суду міста
Києва із позовом до Київської міської
ради, третя особа без самостійних
вимог: Друга київська державна
нотаріальна контора Головного
управління юстиції у місті Києві, про
визнання права на обов'язкову частку у
спадщині та зобов'язання вчинити
дії,при цьому пояснивши наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4, як
приходилась батьком позивачу ОСОБА_2
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась
спадщина, предметом якої стали
належний померлому житловий будинок
АДРЕСА_1, та депозитні вклади у
банківських установах. Разом з цим на
день відкриття наведеної спадщини
ОСОБА_2 мала статус пенсіонера та була
непрацездатною. В наступному ОСОБА_2
звернулася до Другої київської
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини та видачу свідоцтва
про право на спадщину за законом після
смерті ОСОБА_4 Проте нотаріус Другої
київської державної нотаріальної
контори довідкою від 28.12.2012р. за № 4529/02-31
відмовила ОСОБА_2у видачі
вищезазначеного свідоцтва про право на
спадщину у зв'язку з тим, що
спадкодавець ОСОБА_4 за життя склав
заповіт яким заповів все належне йому
майно третім особам. Крім того у
довідці нотаріус зазначив, що невзмозі
вирахувати обов'язкову частку спадщини
на яку ОСОБА_2 має право, оскільки не
визначене коло спадкоємців та їх
родинні відносини. У зв'язку із
наведеним ОСОБА_2 просила визнати за
нею обов'язкову частку у спадщині після
смерті батька ОСОБА_4 померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/2 частини
спадкового майна; зобов'язати Головне
управління юстиції у місті Києві Другу
київськудержавну нотаріальну контору
здійснити нотаріальне оформлення
прийнятої спадщини та видати на 1/2
частку всього спадкового майна
свідоцтво про спадщину за законом на
обов'язкову частку, ОСОБА_2
ОСОБА_2 було надано письмову заяву про
розгляд справи за її відсутності у
судовому засіданні, якою позивач позов
підтримала та просила задовольнити
позовні вимоги повністю.
Відповідачем Київською міською радою
було надано суду письмові пояснення по
справі, якими відповідач позов не
визнав та просив відмовити у
задоволені позовних вимог повністю, у
зв'язку тим, що Київська міська рада не
порушувала прав позивача та є
неналежним відповідачем по справі. В
наступному Київська міська рада про
час і місце судового засідання
повідомлялася в порядку ст. 76 ЦПК
України, проте у судове засідання не
направила представника, про існування
поважних причин неявки не повідомила
суд.
Третя особа Друга київська державна
нотаріальна контора Головного
управління юстиції у місті Києві про
час і місце судового засідання
повідомлялася в порядку ст. 76 ЦПК
України, проте у судове засідання не
направила представника, про наявність
поважних причин неявки не повідомила
суд.
Врахувавши надані сторонами письмові
пояснення, на основі з'ясованих
обставин, на які посилались сторони, як
на підставу доводів, підтверджених
доказами, дослідженими в судовому
засіданні, оцінивши їх належність,
допустимість, достовірність, а також
достатність і взаємний зв'язок у їх
сукупності, встановивши
правовідносини, які випливають із
встановлених обставин, та правові
норми, які підлягають застосуванню до
цих правовідносин, суд робить висновок
про необхідність задовольнити позов
частково, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва
про смерть від 26.03.2012р. серії
НОМЕР_2ОСОБА_4 померІНФОРМАЦІЯ_2При
цьому до складу спадщини після ОСОБА_4
ввійшли належний останньому житловий
будинок АДРЕСА_1, згідно свідоцтва про
право власності від 24.06.2004р. серії САА №
188506 та витягу з реєстру права власності
на нерухоме майно від 27.12.2012р., а також
депозитні вклади у банківський
Відповідно до свідоцтва про
народження, виданого повторно від
02.04.1999р. серії НОМЕР_3, ОСОБА_4 було
зареєстровано батьком позивача, яка
згідно свідоцтва про укладення шлюбу,
виданого повторно 06.02.1996р. серії НОМЕР_4,
Вбачається, що згідно пенсійного
посвідчення від 13.03.2007р. за НОМЕР_1
ОСОБА_2 мала статус пенсіонера на день
відкриття спадщини після ОСОБА_4
При цьому ОСОБА_2 листом від 14.08.2012р. за
№ 1780 звернулася до Другої київської
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини та видачу свідоцтва
про право на спадщину за законом після
Разом з цим нотаріус Другої київської
державної нотаріальної контори
довідкою від 28.12.2012р. за № 4529/02-31
відмовила ОСОБА_2 у видачі
вищезазначеного свідоцтва про право на
спадщину у зв'язку з тим, що
спадкодавець ОСОБА_4 за життя склав
заповіт яким заповів все належне йому
майно третім особам. Крім того у
довідці нотаріус зазначив, що невзмозі
вирахувати обов'язкову частку спадщини
на яку ОСОБА_2 має право, оскільки не
визначене коло спадкоємців та їх
При цьому судом встановлено, що за
життя ОСОБА_4 склав заповіт від 07.06.1991р.,
що зареєстрований у Спадковому реєстрі
згідно інформаційної довідки від
14.08.2012р., яким заповідав все належне
йому на день смерті майно третім
Проте, згідно довідки комунального
підприємства «Житлово-експлуатаційна
організація - 111 Голосіївського району»
від 05.12.2012р. за № 4544, спадкодавець
ОСОБА_4 на день смерті проживав за
адресою: АДРЕСА_1, окремо від осіб
зазначених у заповіті.
В свою чергу суд зазначає, що згідно ст.
1216 ЦК України, спадкуванням є перехід
прав та обов'язків (спадщини) від
фізичної особи, яка померла
(спадкодавця), до інших осіб
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до
складу спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.
При цьому, згідно ст. 1220 ЦК України,
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
Згідно ч. 1 ст. 1268. ЦК України,
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
Положеннями ч. 1 ст. 1269 ЦК України
визначено, щоспадкоємець, який бажає
прийняти спадщину, але на час відкриття
спадщини не проживав постійно із
спадкодавцем, має подати нотаріусу
заяву про прийняття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
При цьому судом встановлено, що в
матеріалах спадкової справи № 643/2012 до
майна померлого ОСОБА_4 відсутні заяви
визначених заповітом осіб на прийняття
спадщини після ОСОБА_4, а також
оформлені наведеним особам свідоцтва
про право на спадщину, у зв'язку з чим
суд приходить до висновку, що наведені
особи не прийняли спадщину у
встановлений для цього строк.
В свою чергу, у положеннях п. 3.3. Листа
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ «Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування» від
16.05.2013 р. за № 24-753/0/4-13, роз'яснено, що за
відсутності інших спадкоємців за
заповітом і за законом, усунення їх від
права на спадкування, неприйняття ними
спадщини, а також відмови від її
прийняття відповідачами є
територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
Крім того суд зазначає, що згідно вимог
ч. 3ст. 1235 ЦК України, заповідач не може
позбавити права на спадкування осіб,
які мають право на обов'язкову частку у
спадщині. Чинність заповіту щодо осіб,
які мають право на обов'язкову частку у
спадщині, встановлюється на час
Відповідно до ст. 1241 ЦК України,
малолітні, неповнолітні, повнолітні
непрацездатні діти спадкодавця,
непрацездатна вдова (вдівець) та
непрацездатні батьки спадкують,
незалежно від змісту заповіту,
половину частки, яка належала б кожному
з них у разі спадкування за законом
(обов'язкова частка). До обов'язкової
частки у спадщині зараховується
вартість речей звичайної домашньої
обстановки та вжитку, вартість
заповідального відказу, встановленого
на користь особи, яка має право на
обов'язкову частку, а також вартість
інших речей та майнових прав, які
перейшли до неї як до спадкоємця.
У зв'язку зі наведеним суд приходить до
висновку, що ОСОБА_2 яка приходиться
донькою спадкодавцю ОСОБА_4та є
непрацездатною як пенсіонер на час
відкриття спадщини так і на час
судового розгляду, має право на
обов'язкову частку у спадщині, що не
може бути обмежено заповітом від
Враховуючи наведене суд приходить до
висновку про необхідність
задовольнити позовну вимогу про
визначення ОСОБА_2 обов'язкової частки
у спадщині після смерті ОСОБА_4
Стосовно вимог позивача про
зобов'язання третю особу по
справівчинити дії, суд зазначає
Позивач заявою від 18.11.2013р. змінили
процесуальний статус Другої київської
державної нотаріальної контори
Головного управління юстиції у місті
Києві із відповідача по справі на третю
особу без самостійних вимог, у зв'язку з
чим не можуть бути задоволені позовні
вимоги до третьої особи Другої
київської державної нотаріальної
контори Головного управління юстиції у
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, поданим відповідно до цього
Кодексу, в межах заявлених ними вимог і
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі.
Згідно ст.212 ЦПК України, суд оцінює
докази за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об'єктивному та
безпосередньому дослідженні наявних у
справі доказів. Суд оцінює належність,
допустимість, достовірність кожного
доказу окремо, а також достатність і
взаємний зв'язок доказів у їх
На підставі вищевикладеного, суд
приходить до висновку, про
необхідність задовольнити позов
Керуючись ст. ст. 1-5, 8, 10, 11, 26, 27, 30, 60, 109, 118,
119, 208-209, 212-215ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_2 до Київської міської ради,
третя особа без самостійних вимог:
Друга київська державна нотаріальна
контора Головного управління юстиції у
місті Києві, про визнання права на
обов'язкову частку у спадщині та
зобов'язання вчинити дії, -
задовольнити частково.
Визнати за донькою ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1
право на обов'язкову частку у спадщині
після смерті батька ОСОБА_4 померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/2 частини всього
В задоволені решти позовних вимог
Рішення може бути оскаржене протягом
десяти днів з дня його проголошення, а
рішення яке було ухвалено без участі
особи, яка його оскаржує, протягом
десяти днів з дня отримання копії
рішення. Апеляційна скарга подається
до Апеляційного суду міста Києва через
Голосіївський районний суд міста
Києва.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя