АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа №22-ц/796/9291/2014
Головуючий у 1-ій інстанції - Сирбул О.Ф.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2014 року колегія суддів судової
палати з розгляду цивільних справ
Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді: Іванченка М.М.

суддів: Желепи О.В,
Кабанченко О.А.

при секретарі: Денисенко К.В.

за участю:

представник позивача: ОСОБА_4

розглянула у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом фізичної особи підприємця
ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про стягнення коштів

за апеляційною скаргою ОСОБА_7 в
інтересах ОСОБА_6

на рішення Дарницького районного суду
м. Києва від 02 червня 2014 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Дарницького
районного суду м. Києва з позовом до
ОСОБА_6 про стягнення коштів. Мотивуючи
свої вимоги тим, що відповідач не
виконує умови договору, а саме не
сплачує заборгованість за договором.

Рішенням Дарницького районного суду м.
Києва від 02 червня 2014 року позов
фізичної особи підприємця ОСОБА_5 до
ОСОБА_6 про стягнення коштів -
задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь фізичної
особи- підприємця ОСОБА_5 кошти по
виконанню виконаних робіт за актами №3,
4 у розмірі 15 097 грн, 30 коп.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь фізичної
особи- підприємця ОСОБА_5 судовий збір в
розмірі 229 грн. 41 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду першої
інстанції ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6
подав апеляційну скаргу, в якій просив
скасувати рішення Дарницького
районного суду м. Києва від 02 червня 2014
року та ухвалити нове, яким відмовити у
задоволенні позову в повному обсязі.

Вказує на те, що висновки суду першої
інстанції не відповідають обставинам
справи, суд неповно з'ясував обставини,
що мають значення для справи. Рішення
суду ухвалено з порушенням норм
матеріального та процесуального права.
Зазначає, що позивач не має права
вимагати від ОСОБА_6 кошти, оскільки
останній на підставі договору направив
на адресу позивача повідомлення про
розірвання договору в односторонньому
порядку.

Представник позивача заперечував
проти задоволення апеляційної скарги
та просив її відхилити.

Відповідач у судове засідання не
з'явився про день, час та місце розгляду
справи повідомлялись належним чином.
Від його представника до суду надійшло
клопотання про відкладення розгляду
справи у зв'язку з перебуванням у
іншому судовому засіданні в іншому
суду проте доказів на підтвердження
даних обставин суду не надав. Тому
відповідно до ст.305 ЦПК України колегія
суддів вирішила розглядати справу за
відсутності, осіб, що не з'явились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача,
представника позивача, з'ясувавши
обставини справи та обговоривши доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
дійшла висновку, що апеляційна скарга
не підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Задовольняючи позовні вимоги фізичної
особи підприємця ОСОБА_5 суд першої
інстанції виходив з того, що позовні
вимоги є обґрунтованими з такими
висновками суду погоджується колегія
суддів виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом, що між фізичною
особою підприємцем ОСОБА_5 та ОСОБА_6
укладено договір №21/29 від 20 липня 2013
року по виконанню робіт.

Відповідно до п. 1.1 договору виконавець
робіт (фізична особа підприємць ОСОБА_5)
зобов'язується на свій ризик та за
завданням замовника (ОСОБА_6) виконати
роботи по ремонту квартири АДРЕСА_1, а
замовник зобов'язується прийняти та
оплатити визначені види робіт в
обсягах та за ціною, що наводиться в
додатках до цього договору, які
підписуються сторонами та є
невід'ємною частиною цього договору.

Пунктом 3.3 вказаного договору замовник
зобов'язаний підписати Акти
прийому-передачі виконаних робіт
протягом трьох робочих днів з моменту
їх отримання та надіслати виконавцю
цінним листом з описом вкладання не
пізніше чотирьох робочих днів з
моменту отримання.

Згідно п.3.5. договору сторони
заздалегідь погоджуються про той факт,
що повідомлення про закінчення робіт
передане будь-якими засобами зв'язку,
крім цінного листа з описом вкладення,
не потребує підтвердження. Цей пункт
підтверджує добру волю сторін на
уникнення можливості, у разі
виникнення суперечки, посилатися
замовником на не повідомлення
останнього про закінчення робіт і
заперечення правильності надсилання
цінного листа з описом вкладення.
Отримання Замовником листа (цінного з
описом листа) з повідомленням про
закінчення робіт та 1 Актами
прийому-передачі передбачає
здійснення дій визначених пунктом 3.3.
договору.

Відповідно до п. 3.6. договору Акти
прийому-передачі вважають підписаними
у разі: а) відсутності Замовника за
адресою вказаною у договорі без
письмового повідомлення Виконавця про
зміну адреси, також при ухиленні
Замовника від отримання поштової
кореспонденції; б) не надіслання Актів
прийому-передачі на адресу Виконавця
протягом строку передбаченого
підпунктом 3.3.

Судом встановлено, що Акти приймання
виконаних підрядних робіт за липень 2013
року від 31 липня 2013 року на суму 4 867 грн.
04 коп. та від 12 серпня 2013 року на суму 2 061
грн. 00 коп. підписано Замовником. Проте
Акт приймання виконаних робіт за
серпень № 3 на суму 14 497 грн. 80 коп. та Акт
№ 4 за серпень 2013 року на суму 599 грн. 50
коп. не підписано Замовником та
несплачені кошти за виконані роботи.

Тому, позивач направив цінним листом з
описом вкладення відповідачу два не
підписаних Акти №№ 3, 4 на загальну суму
- 15 097 грн. 30 коп. та претензію №№ 1, 2 з
вимогою підписати акти та повернути
будівельний інструмент за переліком
(а.с. 13), які відповідач отримав 30 серпня
2013 року, у зв'язку з чим на підставі
п.п.3.6;3.3 Акти №№ 3, 4 вважаються
підписаними 02 вересня 2013 року.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 14 ЦК України
цивільні обов'язки виконуються у межах,
встановлених договором або актом
цивільного законодавства. Виконання
цивільних обов'язків забезпечується
засобами заохочення та
відповідальністю, які встановлені
договором або актом цивільного
законодавства.

Частиною 1 ст. 519 ЦК України визначено,
що зобов'язанням є правовідношення, в
якому одна сторона (боржник)
зобов'язана вчинити на користь другої
сторони (кредитора) певну дію (передати
майно, виконати роботу, надати послугу,
сплатити гроші тощо) або утриматися від
певної дії, а кредитор має право
вимагати від боржника виконання його
обов'язку.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов'язання
має виконуватися належним чином
відповідно до умов договору та вимог
цього Кодексу, інших актів цивільного
законодавства, а за відсутності таких
умов та вимог - відповідно до звичаїв
ділового обороту або інших вимог, що
звичайно ставляться.

З матеріалів справи вбачається, що
позивач виконав взяті на себе
зобов'язання за договором №21/29 від 20
липня 2013 року по виконанню робіт, а саме
виконав ремонтні роботи в квартири
АДРЕСА_1 про, що склав відповідні Акти
виконаних робіт в свою чергу
відповідач мав би підписати зазначені
акти та виплатити позивачу по актах
кошти за виконану роботи проте
відповідач взяті на себе зобов'язання
не виконав, а тому на підставі
викладеного, колегія суддів вважає, що
позовні вимоги фізичної особи
підприємця ОСОБА_5 про стягнення з
ОСОБА_6 коштів за виконану роботу є
обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню.

Доводи апелянта про те, що до виконаних
робіт позивачем у відповідача є
зауваження колегія суддів не приймає
до уваги виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3.7. договору при
виявлені Замовником зауважень до
виконаних робіт, останній підписує акт
прийому-передачі із зауваженнями. В
будь-якому випадку, Замовник не має
права порушувати строки вказані в
підпункті 3.3.

А тому, оскільки відповідач на підставі
п. 3.7 мав би за наявності зауважень до
виконаних робіт підписати Акти № 3, 4 та
крім того у судовому засіданні
апелянтом не було заявлено клопотання
про призначення по справі
будівельно-технічної експертизи, то
колегія суддів не приймає доводи
позивача про те, що наявні зауваження
до виконаних робіт.

Доводи апеляційної скарги про те, що
договір вважається розірваним, а тому
позивач не мав вимагати підписати
вказані акти та сплату коштів по ним
колегією суддів не приймаються до
уваги виходячи з наступного.

Пунктом 8.2 договору №21/29 від 20 липня 2013
року по виконанню робіт визначено, що
Замовник у праві в односторонньому
порядку розірвати цей договір
(відмовитись від нього) попередивши
Виконавця і провівши з ним повний
розрахунок за фактично виконані
роботи.

На підставі викладеного колегія суддів
вважає, що відповідач має провести
повний розрахунок за фактично виконані
роботи, оскільки судом встановлено, що
ремонтні робити було проведено
позивачем до направлення ОСОБА_6
попередження про розірвання вказаного
договору в односторонньому порядку на
адресу фізичної особи підприємця
ОСОБА_5

Доводи апеляційної скарги не
спростовують правильність висновків
суду першої інстанції, і на законність
оскаржуваного рішення не впливають.

Тому колегія суддів дійшла висновку, що
рішення суду є законним та
обґрунтованим, відповідає вимогам
матеріального та процесуального права,
внаслідок чого підстав для його
скасування з мотивів викладених в
апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись ст. ст. 218, 303, 307, 308, 313, 314, 315, 317
ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 в інтересах
ОСОБА_6 - відхилити.

Рішення Дарницького районного суду м.
Києва від 02 червня 2014 року - залишити
без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
її проголошення та може бути оскаржена
до Вищого спеціалізованого суду
України з розгляду цивільних і
кримінальних справ в касаційному
порядку протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя:

Судді: