Справа № 2012/5834/2012
Провадження № 2/639/361/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2014 року Жовтневий районний суд
м. Харкова у складі:

головуючого - судді Гаврилюк С.М.,

за участю секретарів - Олійника Я.С.,
Венглюк Т.В.,Брежнєва А.С., Миколайчук
Я.Р.,

розглянув у відкритому судовому
засіданні в м. Харкові цивільну справу
за позовом фізичної особи-підприємця
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3
про стягнення боргу по орендній платі,

встановив:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1
звернулась до суду з позовом, який
уточнила у судовому засіданні, до
ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про
стягнення боргу по орендній платі
,посилаючись на те, що відповідно до
договору оренди № 506 від 05.04.2012 року ФОП
ОСОБА_1 передала ОСОБА_2 у тимчасове
користування будівельні ліси,
перелічені на стор.1 акту прийому
передачі, на 14 календарних днів з
моменту підписання акту прийому
передачі майна. Розмір орендної плати
відповідно договору становить 2570 грн.
Орендна плата вноситься готівкою в
день підписання сторонами договору.
Відповідач самостійно здійснює роботи
з отримання майна зі складу позивача та
зворотної доставки на склад. Після
закінчення терміну дії договору оренди
відповідач орендоване майно не
повернув і станом на 17.07.2012 року
затримка повернення склала 90 днів, а
сума боргу у зв'язку з порушенням умов
договору складає 42 595 грн. , які
позивачка просить стягнути на свою
користь з відповідача, а також понесені
нею судові витрати.

Позивачка у судове засідання не
з'явилась , подала до суду заяву ,в якій
просила розглядати справу за участю її
представника.

Представник позивачки - ОСОБА_4
уточнений позов підтримав, посилаючись
на обставини, викладені в ньому.

Відповідач ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 у
судове засідання не з'явились, подали
заяви про розгляд справи за їх
відсутності.

Представник відповідача ОСОБА_5 у
судовому засіданні позов не визнав,
посилаючись на те, що заявлена
позивачем грошова сума боргу є
неустойкою і пенею , нараховане за
прострочення повернення орендованого
майна, при цьому, загальний розмір пені
складається з двох грошових сум, одна з
яких нарахована відповідно до ст. 758 ЦК
України ,а інша нарахована згідно з п. 9.2
договору оренди за один і той самий
період часу. Таким чином, за одне й теж
саме правопорушення позивачка просить
двічі притягнути відповідача до
цивільно-правової відповідальності у
вигляді неустойки. Окрім того розмір
заявленої позивачем до стягнення
неустойки майже у вісім разів
перевищує орендну плату ,передбачену
договором оренди за весь час оренди
майна . яка складає 2570 грн. Також
представник відповідача ОСОБА_5
пояснив, що оскільки існує закріплена у
п. 9.2. договору оренди домовленість про
менший розмір неустойки за
прострочення повернення відповідачем
орендованого майна ,ніж це передбачено
ст.. 785 ЦК України ,то в даному випадку ч.
2 ст. 785 ЦК України до спірних
правовідносин застосуванню не
підлягає. Крім того ,відповідно до ч. 2
ст. 785 ЦК України неустойка
нараховується у разі користування
річчю за час прострочення її
повернення , однак позивачем та її
представником не надано суду жодних
доказів користування відповідачем
будівельними лісами після 18.04.2012 року.
Також представник відповідача ОСОБА_5 у
запереченнях до уточненого позову
зазначив, що позивач безпідставно
зазначає ,що строк затримки
орендованого майна складає 90 днів,
замість 45 днів. Оскільки орендоване
майно , а саме будівельні ліси були
повернуті представником відповідача
ОСОБА_2 - ОСОБА_6 02.06.2012 року. Просив
застосувати строк позовної
давності.Після перерви у судовому
засіданні належним чином повідомлений
представник відповідача та
представник третьої особи ОСОБА_5 у
судове засідання не з'явився, про
причини неявки суд не повідомив.

Представник третьої особи ОСОБА_5 у
письмових запереченнях проти позову
зазначив, що з відповідачем ОСОБА_2
третя особа ОСОБА_3 перебуває у
зареєстрованому шлюбі, спірний договір
оренди № 506 від 05.04.2012 року укладений
між позивачем та її чоловіком без її
згоди. В п. 2.1. договору оренди вказано,
що метою використання будівельних
лісів, одержаних в оренду , є промислове
використання майна за його прямим
призначенням, отже мета використання
майна не є побутовою. А адреса
використання майна в п.2.2. визначена як
АДРЕСА_1, однак жодного рухомого чи
нерухомого майна за вказаною адресою
сторони не мають. Таким чином, майно ,
одержане за договором оренди в
інтересах сім'ї ОСОБА_3 не
використовувалось, тому для третьої
особи ОСОБА_3 договір оренди не
породжує жодних обов'язків , у тому
числі обов'язку щодо сплати пені. На
думку представника третьої особи
позивач просить стягнути з відповідача
пеню фактично за рахунок майна, що
знаходиться у спільній сумісній
власності подружжя, що є порушенням
прав третьої особи , яка не має жодних
обов'язків відповідати перед ФОП
ОСОБА_1, у зв'язку з чим позов в частині ,
що стосується третьої особи ОСОБА_3
задоволенню не підлягає щодо стягнення
половини грошової суми.

Суд, вислухавши пояснення представника
позивача, представника відповідача,
дослідивши матеріали справи, приходить
до висновку про задоволення позовної
заяви, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 05.04.2012 року
орендодавець в особі ОСОБА_1 , що діє на
підставі свідоцтва про державну
реєстрацію СПД- ФЛ № 0091548 з однієї
сторони та орендар в особі ОСОБА_2
уклали договір оренди № 506 ( а.с.3),
відповідно до якого позивач передає , а
орендар приймає у тимчасове
користування будівельні ліси, що
складаються з комплектуючих ,
перелічених на стор. 1 акту прийому
передачі майна , який складається в
двох екземплярах і є невід'ємним
доповненням до вказаного договору (
а.с.4).

Відповідно до п. 3.1. договору оренди
майно повинно бути передано
орендодавцем і прийнято орендарем на
протязі 3 днів з моменту підписання
вказаного договору.

Пунктом 4.1. договору оренди
передбачено, що майно вважається
переданим орендарю з моменту
підписання акту прийому передачі
майна.

Відповідно до акту прийому передачі
ОСОБА_2 отримав від ФОП ОСОБА_1 в оренду
наступні комплектуючі будівельних
лісів відповідно до договору оренди №
506 від 05.04.2012 року, а саме: драбина 60 шт. ,
домкрат 20 шт., ферма страхувальна - 54 шт.,
ферма опорна - 63 шт., держатель настилу -
9 шт., дерев'яний настил - 9 шт., діагональ
- 5 шт., кріплення до стіни - 20 шт. на
термін з 05.04.2012 року до 18.04.2012 року, що
підтверджується особистими підписами
сторін на вказаному акті.

Пунктами 5.1., 5.2. договору оренди
передбачено, що розмір орендної плати
складає 2570 грн. Орендна плата вноситься
готівкою у вигляді передоплати у
розмірі 100% в день підписання вказаного
договору.

Відповідно до ч.3 ст. 61 ЦПК України
обставини, встановлені судовим
рішенням у цивільній,господарській
або адміністративній справі, що
набрало законної сили, не доказуються
при розгляді інших справ, у яких
беруть участь ті самі особи або
особа, щодо якої встановлено ці
обставини.

Заочним рішенням Дзержинського
районного суду м. Харкова від 09.10.2013
року , яке ухвалою судової колегії
судової палати у цивільних справах
апеляційного суду Харківської області
від 03.12.2013 року залишено без змін,
відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_3
до ОСОБА_2, ФОП ОСОБА_1 про визнання
недійсним договору оренди № 506 від
05.04.2012 року ( а.с.56-60).

Згідно зі ст. 762 ЦК України, за
користування майном з наймача
справляється плата, розмір якої
встановлюється договором найму.

Відповідно до ст. 627 ЦК України, сторони
є вільними в укладенні договору, виборі
контрагента та визначенні умов
договору з урахуванням вимог цього
Кодексу.

У відповідності до ст. 629 ЦК України,
договір є обов'язковим для виконання
сторонами.

Згідно зі ст. 526 ЦК України,
зобов'язання має виконуватися належним
чином відповідно до умов договору.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у
зобов'язанні встановлений строк
(термін) його виконання, то воно
підлягає виконанню у цей строк (термін).

У відповідності до ст. 549 ЦК України,
неустойкою (штрафом, пенею) є грошова
сума або інше майно, які боржник
повинен передати кредиторові у разі
порушення боржником зобов'язання.

Згідно ст.525 ЦК України одностороння
відмова від зобов'язання або
одностороння зміна його умов не
допускається, якщо інше не
встановлено договором або законом.

ОСОБА_2 будівельні ліси в строк
встановлений договором оренди не
повернув, чим порушив п. 8.1 договору №506
від 05.04.2012 року, що підтверджується не
підписаним актом прийому-передачі
орендарем майна орендодавцю .

Відповідно до ст. 785 ЦК України у разі
припинення договору найму наймач
зобов'язаний негайно повернути
наймодавцеві річ у стані, в якому вона
була одержана, з урахуванням
нормального зносу, або у стані, який
було обумовлено в договорі. Якщо наймач
не виконує обов'язку щодо повернення
речі, наймодавець має право вимагати
від наймача сплати неустойки у розмірі
подвійної плати за користування річчю
за час прострочення.

Строк затримки ОСОБА_2 повернення майна
ФОП ОСОБА_1 за договором оренди № 506 від
05.04.2012 року станом на 17.07.2012 року складає
90 днів, орендна плата складає 183,50 грн.
на день, отже неустойка , що підлягає
стягненню з відповідача становить 33030
(183,50*90*2).

Статтями 10,11,57,58,60 ЦПК України
передбачено, що сторони та інші особи,
які беруть участь у справі, мають рівні
права щодо подання доказів, їх
дослідження та доведення перед судом
їх переконливості. Кожна сторона
повинна довести ті обставини, на які
вона посилається як на підставу своїх
вимог або заперечень, крім випадків,
встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає цивільні справи не
інакше як за зверненням фізичних чи
юридичних осіб, поданим відповідно до
цього Кодексу, в межах заявлених ними
вимог і на підставі доказів сторін та
інших осіб, які беруть участь у справі.
Особа, яка бере участь у справі,
розпоряджається своїми правами щодо
предмета спору на власний розсуд. Таке
право мають також особи (за винятком
тих осіб, які не мають цивільної
процесуальної дієздатності), в
інтересах яких заявлено вимоги.

Доказами є будь-які фактичні дані, на
підставі яких суд встановлює наявність
або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи. Ці дані
встановлюються на підставі пояснень
сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

Належними є докази, які містять
інформацію щодо предмета доказування.
Сторони мають право обґрунтовувати
належність конкретного доказу для
підтвердження їхніх вимог або
заперечень. Суд не бере до розгляду
докази, які не стосуються предмета
доказування. Доказуванню підлягають
обставини, які мають значення для
ухвалення рішення у справі і щодо яких
у сторін та інших осіб, які беруть
участь у справі, виникає спір.
Доказування не може ґрунтуватися на
припущеннях.

Суд критично ставиться до пояснень
представника відповідача ОСОБА_5 щодо
повернення будівельних лісів
позивачеві громадянином ОСОБА_6 02.06.2012
року, оскільки жодних доказів на
підтвердження цих обставин суду не
було надано . Свідок ОСОБА_6, який
неодноразово викликався у судове
засідання за клопотанням ОСОБА_5 для
підтвердження вказаного факту , у
судове засідання не з'явився. Окрім
того, копія акту прийому передачі
орендованого майна , на який
посилається в запереченнях
представник відповідача ОСОБА_5 , не є
належним та допустимим доказом по
справі, оскільки не містить підписів
сторін , дати ,печатки, а оригіналу
вказаного акту у судовому засіданні
представником ОСОБА_2 для огляду не
було надано.

Відповідно до п. 9.2. вказаного договору
у випадку перевищення орендарем
строків прийому чи повернення майна,
орендар сплачує орендодавцю пеню у
розмірі 5% від вартості оренди майна за
кожен прострочений день. Внаслідок
нецільового використання майна,
орендар сплачує орендодавцю штраф у
розмірі 10 % від суми річної орендної
плати , а дія договору припиняється з
поверненням орендодавцю майна. Залишок
орендної плати не повертається.

Внаслідок невиконання відповідачем
умов договору оренди розмір пені
становить 11 565 грн. з розрахунку 2570*5%*90.

Таким чином, борг відповідача перед
позивачем за договором оренди
становить 44595 грн., (33 030 грн. + 11 565 грн.) .
Враховуючи, що відповідач сплатив в
рахунок відшкодування неустойки 2000
грн. , загальний борг за договором
оренди становить 42 595 грн.

Відповідно до ст. 257 ЦК України
загальна позовна давність
встановлюється тривалістю у три роки.

Частиною 3 ст. 267 ЦК України передбачено,
що позовна давність застосовується
судом лише за заявою сторони у спорі,
зробленою до винесення ним рішення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 258 ЦК України
позовна давність в один рік
застосовується, зокрема, до вимог про
стягнення неустойки (штрафу, пені).

Представником відповідача ОСОБА_5 в
письмових запереченнях заявлене
клопотання про застосування строку
позовної давності.

Суд не вбачає підстав для задоволення
клопотання представника відповідача
ОСОБА_5 про застосування строку
позовної давності , оскільки вимога
позивача щодо стягнення з відповідача
пені пред'явлена за період з 02.06.2012 року
по 17.07.2012 року , а ФОП ОСОБА_1 звернулась
до суду з позовом 16.07.2012року, таким
чином річний строк позовної давності
ще не сплинув.

Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на
користь якої ухвалено рішення, суд
присуджує з другої сторони понесені
нею і документально підтверджені
судові витрати. Позивачем сплачений
судовий збір у розмірі 411 грн. 15 коп. , що
документально підтверджується
квитанціями , долученими до матеріалів
цивільної справи (а. с . 1,98).

Аналізуючи викладене вище , суд
приходить до висновку що позовні
вимоги ФОП ОСОБА_1 про стягнення з
ОСОБА_2 боргу за договором оренди на
користь позивача є обґрунтованими та
такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 5, 6,10, 57, 60, 88, 208,209, 212 -215
ЦПК України , ст. ст. 258, 267, 525, 526, 527, 530, 549,
629, 762 , 785 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1,
ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на
користь фізичної особи-підприємця
ОСОБА_1, реєстраційний номер НОМЕР_2
борг у сумі 42 595 (сорок дві тисячі
п'ятсот дев'яносто п'ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1,
ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на
користь фізичної особи-підприємця
ОСОБА_1, реєстраційний номер НОМЕР_2
судовий збір у розмірі 411 (чотириста
одинадцять) грн. 15 коп.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня його проголошення. Особи,
які брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги, рішення якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
С.М.Гаврилюк