Справа № 645/4241/14-ц
Провадження №
11 листопада 2014 р.
Фрунзенський районний суд м. Харкова у
головуючого - судді Федорової О.В.
при секретарях судового засідання -
Петленко І.І., Ляховій І.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Харкові
цивільну справу за позовом:
до Харківської міської ради
третя особа, яка не заявляє самостійних
вимог щодо предмету спору - Четверта
Харківська державна нотаріальна
про визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до
Фрунзенського районного суду м.
Харкова з позовом до Харківської
міської ради, ОСОБА_3, третя особа, яка
не заявляє самостійних вимог щодо
предмету спору - Четверта Харківська
державна нотаріальна контора, в якому з
урахуванням уточнення, прийнятого
судом до розгляду, просила суд поновити
їй строк на подання заяви про прийняття
спадщини після смерті батька - ОСОБА_4,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, тривалістю два
місяці. Свої позовні вимоги
обґрунтовує тим, що після смерті її
батька ОСОБА_4 відкрилася спадщина та
вона є єдиним спадкоємцем першої черги
за законом. Позивач наголосила, що про
смерть батька їй стало відомо у січні
2008 року, проте оскільки батько до
смерті проживав зі своєю дружиною
ОСОБА_5, через юридичну необізнаність
позивачка була впевнена, що спадщину
має прийняти його дружина. Крім того,
позивач вказала, що прийняти спадщину в
установлений законом строк вона не
змогла з поважних причин, оскільки
працювала провідником пасажирських
вагонів причіпної групи Харків - Анапа,
та в період з 05.09.2007 року по 29.10.2007 року
знаходилась фактично в постійних
відрядженнях за межами міста, та з
батьком спілкувалася рідко. Також
позивач стверджує, що дружина батька
ОСОБА_5 не повідомила їй про смерть
батька. Такі обставини на думку
позивача є підставою для захисту її
прав та законних інтересів у вказаний у
Позивач та її представник ОСОБА_6, яка
діє на підставі договору про надання
інформаційно-консультаційних послуг, у
судовому засіданні підтримали
уточнені позовні вимоги у повному
обсязі та просили суд задовольнити
Перший відповідач Харківська міська
рада правом на участь представника у
судовому засіданні не скористався, про
дату, час та місце розгляду справи був
повідомлений належним чином. У своїх
письмових запереченнях на позовну
заяву перший відповідач просив суд
відмовити у задоволенні позову,
посилаючись зокрема на
незацікавленість позивача долею
батька, на відсутність документального
підтвердження причини пропуску строку
для подання заяви про прийняття
спадщини, та вважав, що знаходження
позивача у відрядженні не є поважною
причиною пропуску строку на прийняття
спадщини, оскільки вона мала право
направити поштою заяву про прийняття
спадщини до нотаріальної контори (а.с.
Представники другого відповідача
ОСОБА_3 - ОСОБА_7, яка діє на підставі
договору про надання правової допомоги
та ОСОБА_8, яка діє на підставі
довіреності, у судовому засіданні
заперечували проти позову, посилаючись
на те, що позивачем не надано доказів
поважності причин пропуску позивачем
строку для прийняття спадщини,
пов'язаних з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для позивача на вчинення цих дій, у
зв'язку з чим просили суд відмовити у
Представник третьої особи, яка не
заявляє самостійних вимог на предмет
спору Четвертої Харківської державної
нотаріальної контори у судове
засідання не з'явився, про дату, час та
місце розгляду справи був повідомлений
З'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтуються позовні вимоги,
всебічно та повно дослідивши матеріали
справи та надані учасниками судового
процесу докази, заслухавши пояснення
позивача та його представника,
представників другого відповідача, суд
ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4, що
підтверджується Свідоцтвом про
народження серії НОМЕР_1 (а.с. 4).
Після укладення шлюбу з ОСОБА_9 ОСОБА_1
присвоєно прізвище ОСОБА_1, що
підтверджується Свідоцтвом про шлюб
серії НОМЕР_2 (а.с. 6).
Позивач наголосила, що шлюб між її
батьками був розірваний 22.04.1975 року.
Позивач стверджувала, що з батьком
ОСОБА_4 вона спілкувалась рідко, та їй
було відомо що він проживав з жінкою, в
квартирі АДРЕСА_1, яка належала йому на
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, про що
відділом державної реєстрації актів
цивільного стану по місту Харкову
реєстраційної служби Харківського
міського управління юстиції зроблений
відповідний актовий запис № 4059, що
підтверджується Свідоцтвом про смерть
серії НОМЕР_3 (а.с. 7).
З пояснень позивача вбачається, що про
смерть батька вона випадково дізналась
Позивач наголосила, що на підставі
Свідоцтва про смерть батька,
отриманого нею у відділі державної
реєстрації актів цивільного стану по
місту Харкову реєстраційної служби
Харківського міського управління
юстиції 26 лютого 2014 року, вона
звернулась до нотаріальної контори та
отримала витяг зі Спадкового реєстру, з
якого вбачається, що після смерті
батька видано Свідоцтво про право на
спадщину 12.11.2007 року.
Позивач вважає, що відповідно до статті
1261 ЦК України вона є спадкоємцем першої
черги за законом після смерті батька,
та стверджує, що через поважні причини
вона не звернулася у встановлений
законом шестимісячний строк із заявою
про прийняття спадщини.
Так, позивачем надана довідка б/н
Відокремленого підрозділу Харківської
вагонної дільниці № 1 ДП «Південна
залізниця», згідно з якою провідник
пасажирських вагонів ОСОБА_1 т. № 5326
дійсно знаходилась на роботі та
обслуговувала причіпну групу
Харків-Анапа наступні періоди:
05.09.2007-09.09.2007; 09.09.2007-13.09.2007; 21.09.2007-24.09.2007;
29.09.2007-03.10.2007; 17.10.2007-21.10.2007; 21.10.2007-25.10.2007;
25.10.2007-29.10.2007.
Також, позивач стверджувала, що вона
дуже рідко спілкувалася з батьком, та
наголосила, що його дружина, яка знала
про те, що ОСОБА_4 має доньку, не
повідомила їй про смерть батька, через
що позивач була позбавлена можливості
своєчасно звернутися до нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини після смерті батька.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно зі спадкодавцем,
має подати до нотаріальної контори
заяву про прийняття спадщини.
За ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
За нормами ст. 1272 ЦК України якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
За письмовою згодою спадкоємців, які
прийняли спадщину, спадкоємець, який
пропустив строк для прийняття
спадщини, може подати заяву про
прийняття спадщини до нотаріальної
контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
З урахуванням наведеного, якщо
спадкоємець пропустив шестимісячний
строк для подання заяви про прийняття
спадщини з поважних причин, закон
гарантує йому право на звернення до
суду з позовом про визначення
додаткового строку на подання такої
Як вбачається із матеріалів справи,
після смерті батька позивача - ОСОБА_4
відкрилася спадщина на 1/2 частину
квартири АДРЕСА_1, що належала
спадкодавцеві на праві приватної
спільної сумісної власності на
підставі свідоцтва про право власності
на житло, виданого Харківським міським
центром приватизації Державного
зареєстрованого у Харківському
міському бюро технічної
інвентаризації 18.02.1994 року № П-7-3667 в
книзі № 1 (а.с. 49, 51).
На час смерті спадкодавця позивач не
була зареєстрована у вказаній
Судовим розглядом встановлено, що
після смерті ОСОБА_4, 12.11.2007 року
Свідоцтво про право на спадщину за
законом отримала його дружина - ОСОБА_5
Матеріали спадкової справи № 317/2007, яка
була заведена після смерті ОСОБА_4,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, не містять
заяви позивача про прийняття спадщини
Як роз'яснив Пленум Верховного Суду
України в абз. 6 п. 24 постанови від 30
травня 2008 року № 7 «Про судову практику
у справах про спадкування», вирішуючи
питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причин пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.
В матеріалах справи відсутні безспірні
докази поважності причин пропуску
строку для звернення з заявою про
прийняття спадщини. Посилання
позивачки на відсутність часу для
подання такої заяви до нотаріальної
контори суд вважає необґрунтованим та
безпідставним, оскільки на підставі на
підставі п. 207 Інструкції про порядок
вчинення нотаріальних дій нотаріусами
України, затвердженої наказом
Міністерства юстиції України від 3.03.2004
року N 20/5 (далі - Інструкція), що діяла на
час відкриття спадщини, позивачка мала
право надіслати заяву про прийняття
спадщини поштою, проте вказаним правом
ОСОБА_1 не скористалася.
З огляду на викладене, суд вважає, що в
ході судового розгляду цієї справи не
знайшли свого підтвердження належними,
допустимими та достатніми доказами
обставини, на які позивач посилалася в
обґрунтування своїх позовних вимог.
Питання щодо судових витрат суд
вирішує відповідно до положень ст. 88
ЦПК України. У зв'язку із відмовою в
задоволенні позовних вимог судові
витрати, понесені позивачем,
відносяться на рахунок позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 10, 57, 60, 61, 79, 88, 169, 197, 209, 212-215 ЦПК
України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Харківської міської
ради, ОСОБА_3, третя особа, яка не
заявляє самостійних вимог щодо
предмету спору - Четверта Харківська
державна нотаріальна контора про
визнання додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини -
залишити без задоволення.
Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Харківської області.
Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення, через Фрунзенський
районний суд м. Харкова. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
Федорова О.В.