Справа №: 398/6089/14-цУХВАЛА
"29" жовтня 2014 р. Суддя
Олександрійського міськрайонного суду
Кіровоградської області Ковальова
О.Б., розглянувши матеріали за
цивільним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
ОСОБА_3 про визнання права власності на
позивач звернулася до суду з
позовною заявою до відповідачів, де
просить визнати за нею право власності
на земельну ділянку площею 4,59 га,
розташована на території
Комінтернівської сільської ради
Олександрійського району
Кіровоградської області, належну
ОСОБА_4 на підставі Державного Акту на
право приватної власності на землю
серії Р2 № 470119 в порядку спадкування
після смерті ОСОБА_5.
В роз’ясненні п.7 постанови
Пленуму Верховного Суду України від
12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм
цивільного процесуального
законодавства при розгляді справ у
суді першої інстанції», зазначено, що
позовна заява подається до суду в
письмовій формі і за змістом повинна
відповідати вимогам статті 119 ЦПК.
Якщо заява не відповідає вимогам
статей 119, 120 ЦПК або не сплачено
судовий збір, суддя відповідно до вимог
статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій
повинні бути зазначені конкретні
підстави залишення заяви без руху, в
тому числі й розмір несплачених
судових витрат, і надає строк для
Відповідно до ст.119 ЦПК України
позовна заява повинна містити:
1) найменування суду, до якого
2) ім'я позивача і відповідача, їх
місце проживання, поштовий індекс,
номер засобів зв'язку, якщо такий
3) зміст позовних вимог;
4) ціну позову щодо вимог майнового
5) виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги;
6) зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину,
наявність підстав для звільнення від
7) перелік документів, що додаються до
Також до позовної заяви додається
документ, що підтверджує сплату
судового збору.
Розглянувши матеріали позовної
заяви, вважаю, що вона містить недоліки
без усунення яких провадження по
справі не може бути відкрито, з
З матеріалів справи вбачається, що
ОСОБА_1 сплачено судовий збір в сумі
243,60 грн. При цьому, позивач у позові
ставить вимоги майнового характеру,
які пов'язані з набуттям права
власності на земельну ділянку, а тому
їй необхідно правильно визначити ціну
позову, обґрунтувавши її у позовній
Згідно з п. 1, 9 ч. 1 ст.80 ЦПК України, у
позовах про право власності на
нерухоме майно ціна позову
визначається дійсною вартістю
нерухомого майна. Вартість майна - це
грошова сума, за яку це майно може бути
придбане у даній місцевості. Тягар
доказування вартості майна несе
позивач. В якості доказу вартості
земельної ділянки є грошова оцінка, яка
буває двох видів: нормативна грошова та
експертно-грошова оцінка.
У позовах про право власності на
нерухоме майно ціна позову
визначається дійсною вартістю
нерухомого майна, а тому позивач
повинна надати суду нормативно -
грошову оцінку або експертно-грошову
оцінку на підтвердження вартості
спірного майна на час звернення до суду
з позовом та зазначити у позовній заяві
- вірно визначену ціну позову щодо
вимог майнового характеру.
Тому, позивач повинна сплатити
судовий збір відповідно до ціни позову
в розмірі, визначеному чинним
законодавством України. Відповідно до
положень ч., ч. 1, 2 ст.4 Закону України
«Про судовий збір» від 08.07.2011 року,
судовий збір справляється у
відповідному розмірі від мінімальної
заробітної плати у місячному розмірі,
встановленої законом на 1 січня
календарного року, в якому відповідна
заява або скарга подається до суду, - у
відповідному співвідношенні до ціни
позову та у фіксованому розмірі. Розмір
ставки судового збору за подання до
суду позовної заяви майнового
характеру становить 1 % ціни позову, але
не менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати та не більше 3
розмірів мінімальної заробітної плати.
Таким чином, позивачу необхідно
доплатити судовий збір по вимогам
майнового характеру та надати
квитанцію про його сплату відповідно
до нормативно - грошової оцінки або
експертно-грошової оцінки земельної
Крім того, відповідно до змісту ст. 1272
ЦК України, позов про визнання
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини подається: 1) у
разі відсутності письмової згоди всіх
спадкоємців, які прийняли спадщину, на
подання спадкоємцем, який пропустив
шестимісячний строк, заяви про
прийняття спадщини до нотаріальної
контори; 2) у разі пропуску
шестимісячного строку подання заяви
про прийняття спадщини до нотаріальної
контори та відсутності інших
спадкоємців, які прийняли спадщину та
могли б дати письмову згоду на подання
Враховуючи викладене, в разі якщо
відповідачі не заперечують проти
прийняття спадщини позивачкою, то
фактично не існує спору про право,
сторонам необхідно звернутись до
нотаріальної контори для врегулювання
спору в позасудовому порядку.
А тому позивачці необхідно
визначитись з тим, який спір існує між
не та відповідачами, після чого надати
до суду належним чином оформлену
позовну заяву, де чітко визначитись з
правовідносинами, які виникли між нею
та відповідачами; викласти обставини,
якими вона обґрунтовує свої вимоги та
правильно зазначити зміст позовних
вимог, так як позовна заява повинна
містити відомості про те, яке право
позивача порушено, коли і в чому це
полягає; з зазначенням доказів, що
підтверджують кожну обставину та
доплатити судовий збір відповідно до
нормативно - грошової оцінки землі.
Згідно з ч. 1 ст. 120 ЦПК України
позивач повинен додати до позовної
заяви її копії та копії всіх
документів, що додаються до неї,
відповідно до кількості відповідачів і
На підставі викладеного вважаю, що
позовну заяву необхідно залишити без
Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
ОСОБА_3 про визнання права власності на
спадкове майно - залишити без руху та
надати їй строк для усунення недоліків,
який не може перевищувати п’яти днів з
дня отримання позивачем копії ухвали.
Якщо позивач, у встановлений термін
не виконає вимоги, зазначені в ухвалі,
позовна заява вважається не поданою і
повертається позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :