Провадження № 2/359/2636/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2014 року Бориспільський
міськрайонний суд Київської області у
складі:

головуючої судді Яковлєвої
Л.В.,

при секретарі Гомолі О.А.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Борисполі Київської
області цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Щасливської сільської
Київської області про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

02 жовтня 2014 року ОСОБА_1 звернулась до
Бориспільського міськрайонного суду
Київської області з вищевказаним
позовом, з проханням визначити їй
додатковий строк у 2 (два) місяці для
подання заяви про прийняття спадщини,
яка відкрилась після смерті матері -
ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2
померла мати позивачки - ОСОБА_3, яка за
життя склала заповіт від 26 березня 2003
року, яким на випадок своєї смерті все
своє майно заповіла своїй дочці -
ОСОБА_1, позивачу по справі. В 2005 році
ОСОБА_3 подарувала належний їй житловий
будинок сину позивачки - ОСОБА_4 Після
смерті ОСОБА_3, позивач яка є
спадкоємцем за заповітом, до нотаріуса
заяву про прийняття спадщини не
подавала, оскільки вважала, що
спадкового майна немає. Проте,
позивачем було віднайдено державний
акт на право власності на земельну
ділянку, який ОСОБА_3 отримала в 2009 році.
У зв'язку з тим, що строк для прийняття
спадщини позивач пропустила, з цих
підстав вона вимушена звернутись до
суду за захистом своїх спадкових прав.

У судове засідання позивач не
з'явилась, про дату, час та місце
розгляду справи повідомлена належним
чином, натомість її представник до
канцелярії суду подав заяву з
проханням слухати справу без їх участі,
позовні вимоги повністю підтримав та
просив задовольнити.

Від представника відповідача
Щасливської сільської ради
Бориспільського району Київської
області 20.10.2014 року надійшов лист, яким
при вирішенні спору покладається на
думку суду та просить справу слухати
без його участі.

Дослідивши подані заяви та матеріали
цивільної справи, суд дійшов до
висновку, що позов підлягає
задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача -
ОСОБА_3, про що в книзі реєстрації
смертей 12 липня 2013 року зроблено запис
№ 27, що підтверджується свідоцтвом про
смерть виданим виконавчим комітетом
Щасливської сільської ради
Бориспільського району Київської
області серії НОМЕР_1 (а.с. 5).

Родинні відносини між позивачем
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та спадкодавцем
ОСОБА_3, підтверджуються свідоцтвом про
народження виданим Бортницьким
виконкомом Бориспільського району
Київської області від 15 серпня 1960 року
серії НОМЕР_2 (а.с. 10).

Відповідно до витягу з Державного
реєстру актів цивільного стану
громадян про шлюб щодо підтвердження
дошлюбного прізвища, відділом
державної реєстрації актів цивільного
стану Бориспільського міського
управління юстиції у Київській області
встановлено, що 23 квітня 1977 року
зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 та
ОСОБА_1, прізвище подружжя після
реєстрації шлюбу зазначено єдине -
ОСОБА_1 (а.с. 11).

За життя ОСОБА_3 склала заповіт 26
березня 2003 року, посвідчений
секретарем Щасливської сільської ради
Бориспільського району Київської
області, яким на випадок своєї смерті
все своє майно, де б воно не було і з
чого б воно не складалось, і взагалі все
те, що буде їй належати на день її
смерті, і на що за законом вона матиме
право, заповіла своїй дочці - ОСОБА_1
(а.с. 6).

28 травня 2005 року ОСОБА_3 подарувала
належний їй житловий будинок АДРЕСА_1
сину позивачки - ОСОБА_4, що
підтверджується витягом про
реєстрацію права власності на нерухоме
майно (а.с. 7).

З листа Бориспільської районної
державної нотаріальної контори №
1999/01-16 від 09.10.2014 року вбачається, що
відомості про відкриття спадкової
справи після смерті ОСОБА_3 відсутні
(а.с. 20, 21).

Позивачем в паперах матері після її
смерті було виявлено державний акт
серії ЯД № 965750 на право власності на
земельну ділянку з цільовим
призначенням для ведення
сільськогосподарського виробництва,
яка знаходиться в межах Щасливської
сільської ради Бориспільського району
Київської області, який ОСОБА_3
отримала в 2009 році (а.с. 9).

Позивач в усній формі зверталась до
нотаріальної контори, де їй було
роз'яснено порядок отримання спадщини
після смерті матері та повідомлено, що
позивач мала у шестимісячний строк
звернутися з відповідною заявою до
нотаріальної контори про отримання
свідоцтва на спадщину.

Проте, позивач у вказаний строк до
нотаріальної контори не звернулась,
оскільки вважала, що спадкового майна
після смерті мами не було, оскільки
житловий будинок, який належав
спадкодавці ОСОБА_3, вона подарувала
своєму внукові ОСОБА_4 Про державний
акт на право власності на земельну
ділянку позивачу відомо не було.

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу
України право на спадкування мають
особи, визнані у заповіті. У разі
відсутності заповіту, визнання його
недійсним, неприйняття спадщини або
відмови від її прийняття спадкоємцями
за заповітом право на спадкування за
законом одержують особи, визначені у
статтях 1261-1265 цього кодексу.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України
передбачено, що у першу чергу права на
спадкування за законом мають діти
спадкодавця, у тому числі зачаті за
життя спадкодавця та народженні після
його смерті, той з подружжя, який його
пережив, та батьки.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1269 Цивільного
кодексу України спадкоємець, який
бажає прийняти спадщину, але на час
відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270
Цивільного кодексу України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного
кодексу України за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття
спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
прийняття спадщини.

У відповідності до п. 24 Постанови
Пленуму Верховного суду України № 7 від
30.05.2008 року «Про судову практику у
справах про спадкування», вирішуючи
питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій. Як
поважні причини пропуску строку для
подання заяви про прийняття спадщини
можуть бути визнані : хвороба; від'їзд,
відрядження; необізнаність особи з
порядком прийняття спадщини та
оформлення прав на спадкове майно;
необізнаність особи про наявність
спадкового майна; юридичне не
освідчення.

З урахуванням викладеного, суд прийшов
до висновку, що позивач пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, у зв'язку з чим
позовні вимоги про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 10, 11, 60, 61, 209, 212, 214, 215 Цивільного
процесуального кодексу України, ст.. 1223,
1261, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу
України, суд ,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Щасливської сільської
Київської області про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини за заповітом -
задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк
тривалістю два місяці для подання
заяви про прийняття спадщини, яка
відкрилась після смерті матері -
ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.
Початок строку відраховувати від дня
набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення до апеляційного суду
Київської області через
Бориспільський міськрайонний суд
Київської області. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення до апеляційного суду Київської
області через Бориспільський
міськрайонний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
Л.В.
Яковлєва