Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" листопада 2014 р. Дніпровський
районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Чех Н.А.

при секретарі - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Києві справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа:
Головне управління юстиції у місті
Києві про визнання права власності на
спадкове майно,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з вказаною
позовною заявою, посилаючись на те, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся -
ОСОБА_3, яка проживала в АДРЕСА_1. В
подальшому, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його
(позивача) дядько ОСОБА_4. Відповідно до
ст.1265 ЦК України, він (позивач) є
спадкоємцем п'ятої черги за законом
після смерті бабусі та дядька. За його
заявою нотаріальною конторою було
заведено спадкові справи. Рішенням
Деснянського районного суду міста
Києва від 06.05.2014 року йому було
визначено додатковий строк у два
місяці для подання заяви на прийняття
спадщини після ОСОБА_4 Постановою від
22.05.2014 року йому було відмовлено
нотаріусом у видачі свідоцтва про
право на спадщину, оскільки відсутні
правовстановлюючі документи на
спадкове майно. Його (позивача) мати
ОСОБА_2 (відповідач) також звернулася до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3
та ОСОБА_4 Інших спадкоємців за законом
чи за заповітом після смерті ОСОБА_3 та
ОСОБА_4 не має. Спадкове майно
складається з квартири АДРЕСА_1, яка
належала померлим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в
рівних частках на підставі Свідоцтва
про право власності на житло. На час
смерті ОСОБА_3 і відкриття спадщини
ОСОБА_4 проживав зі своєю матір'ю, отже
вважається таким, що прийняв спадщину,
яка складається з ? частини вказаної
квартири. Родинні відносини його
(позивача) з померлими підтверджуються
свідоцтвами про народження. Його
батько ОСОБА_5 пропав безвісти у 1993
році, що підтверджується рішенням
Ватутінського районного суду міста
Києва від 06.01.1995 року. В судове
засідання позивач не з'явився, надав
суду заяву з проханням розглянути
справу у його відсутності, підтримав
позовні вимоги.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, надав суду заяву
з проханням розглянути справу у його
відсутності, позовні вимоги повністю
визнають, не заперечують проти
задоволення позову. Відповідачем було
подано до справи заяву про розгляд
справи у її відсутності та зазначено,
що вона позов визнає, вважає, що право
на спадщину має позивач.

Третя особа в судове засідання не
з'явилася, про день та час розгляду
справи повідомлялася належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку, що позовні
вимоги знайшли своє підтвердження в
суді та підлягають задоволенню.

В суді встановлено, що квартира
АДРЕСА_1 на праві власності
зареєстрована за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в
рівних долях на підставі свідоцтва про
право власності на житло, виданого
Дніпровською райдержадміністрацією у
місті Києві 07.03.2003 року (розпорядження
№58-1277).

З свідоцтв про народження, довідок,
Витягу з реєстру актів цивільного
стану встановлено, що ОСОБА_4 є сином
ОСОБА_3, до смерті вони разом проживали,
були зареєстровані в спірній квартирі.
ОСОБА_3 мала ще одного сина - ОСОБА_5,
який в свою чергу має сина - ОСОБА_1
(позивача по справі).

Таким чином, ОСОБА_3 є бабусею позивача
ОСОБА_1, а ОСОБА_4 є рідним дядьком
позивача ОСОБА_1.

Відповідно до свідоцтв про смерть,
актового запису про смерть - ОСОБА_3
померла ІНФОРМАЦІЯ_1, а ОСОБА_4 помер
ІНФОРМАЦІЯ_3.

Батько позивача - ОСОБА_5 пропав
безвісти у 1993 році, що підтверджується
рішенням Ватутінського районного суду
міста Києва від 06.01.1995 року, яким ОСОБА_5
визнано безвісно відсутнім.

Після смерті бабусі та дядька позивач
звернувся до нотаріальної контори з
заявами про прийняття спадщини.
Дев'ятою Київською державною
нотаріальною конторою були відкриті:
спадкова справа №794/2013 щодо майна
померлого ОСОБА_3 та спадкова справа
№799/2-13 щодо майна померлого ОСОБА_4.
Крім позивача з заявами про прийняття
спадщини зверталася до нотаріальної
контори і відповідач по справі ОСОБА_2
(мати позивача).

Відповідно до статей 1216-1223 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців). Спадкування
здійснюється за заповітом або за
законом. До складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
його смерті. Часом відкриття спадщини є
день смерті особи. Місцем відкриття
спадщини є останнє місце проживання
спадкодавця. Право на спадкування
виникає у день відкриття спадщини.

По даній справі встановлено, що ні
ОСОБА_3, ні ОСОБА_4 не складали заповіти,
спадковим майном після їх смерті є по ?
частині спірної квартири, що
підтверджено матеріалами спадкової
справи, копією свідоцтва про право
власності на житло від 07.03.2003 року.

Таким чином, спадкування має
відбуватися за законом. Встановлено, що
після смерті ОСОБА_3 залишився її син
ОСОБА_4, який відповідно до ст.1261 ЦК
України є спадкоємцем першої черги.
ОСОБА_4 в установлені законом шість
місяців (ст.1270 ЦК України) не подавав
заяву на прийняття спадщини після
смерті своєї матері, а через вісім
місяців помер.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 проживав та
був зареєстрований в спірній квартирі
разом з матір'ю ОСОБА_3, (і на час смерті
останньої), є спадкоємцем першої черги,
від спадщини не відмовлявся, він є
таким, що прийняв спадщину - ? частину
спірної квартири, що належала померлій
ОСОБА_3, що передбачено ст.1268 ЦК України.
Таким чином, ОСОБА_4 є власником всієї
спірної квартири, ? частина цієї
квартири належить йому на підставі
свідоцтва про право власності, а інша ?
частина квартири успадкована ним після
смерті матері ОСОБА_3 Підтвердженням
реєстрації права власності на спірну
квартиру за померлими є довідка БТІ від
15.05.2014 року. З довідок ЖРЕО-405 від 16.04.2014
року слідує, що в спірній квартирі
окрім померлих, ніхто більше не був
зареєстрований, і не має нікого
зареєстрованого в даній квартирі після
смерті ОСОБА_4

Статтею 1296 ЦК України передбачено, що
відсутність свідоцтва про право на
спадщину не позбавляє спадкоємця права
на спадщину.

Встановлено, що заяв про прийняття
спадщини як після смерті ОСОБА_3, так і
після смерті ОСОБА_4, окрім позивача та
відповідача ніхто не подавав протягом
майже двох років після відкриття
спадщин, що підтверджено копіями
спадкових справ, отриманих на запит
суду.

Таким чином, позивач ОСОБА_1, як
спадкоємець за законом п'ятої черги,
згідно до ст.1265 ЦК України, має право на
отримання у власність спадщини -
спірної квартири після смерті його
рідного дядька - ОСОБА_4 Крім цього,
позивач ОСОБА_1 має право на визнання
права власності на спірну квартиру на
підставі ст.392 ЦК України, у зв'язку з
втратою оригіналу правовстановлюючого
документа.

Відповідач по справі, яка є матір'ю
позивача, та яка також подавала до
нотаріальної контори заяви на
прийняття спадщини після смерті і
ОСОБА_3, і ОСОБА_4, не має права на
спадкування спірної квартири,
враховуючи вищевикладене та вимоги
законодавства.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст.392, 1216-1223, 1261, 1265, 1268, 1270, 1296 ЦК
України, ст.ст.60, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК
України, суд

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя
особа: Головне управління юстиції у
місті Києві про визнання права
власності на спадкове майно -
задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, як спадкоємцем
п'ятої черги після смерті ОСОБА_4, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_3, право власності на
квартиру АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду міста Києва через
Дніпровський районний суд міста Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано.

Суддя: