Справа №295/8483/14-ц
Богунський районний суд м. Житомира у
головуючого - судді Кузнєцова Д.В.,
при секретарі с/з - Говорадло А.О.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Житомирі
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_3, Ремонтномеханічної майстерні
Житомирського облхарчопрому, ОСОБА_4
про визнання права власності на майно і
звільнення його з під арешту, -
Позивач звернулась до суду із указаним
позовом в якому вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1
року помер її чоловік - ОСОБА_5 та після
його смерті відкрилася спадщина на 60/100
частин жилого будинку, розташованого
по АДРЕСА_1 Позивач зазначає, що не може
оформити спадщину, хоча існує заповіт,
т.я. в ході оформлення спадщини від
державного нотаріуса Першої
Житомирської державної нотаріальної
контори їй стало відомо, що на підставі
повідомлення Реммеханічної майстерні
Житомирського облхарчопрому від 09.08.1985
року Першою Житомирською нотаріальною
конторою було накладено заборону
(згідно Єдиного реєстру заборон
відчуження об'єктів нерухомого майна,
реєстраційний номер обтяження 3138739) на
будинок АДРЕСА_1. У зв'язку із цим
позивач просить суд визнати за нею в
порядку спадкування за заповітом право
власності на 60/100 частин житлового
будинку, розташованого по АДРЕСА_1 та
звільнити з-під арешту, накладеного
Першою Житомирською державною
нотаріальною конторою у 1985 році
зазначений вище будинок.
Позивач в судове засідання не
з'явилась, про час та місце розгляду
справи повідомлялась належним чином,
надіслала на адресу суду заяву про
розгляд справи у її відсутність,
позовні вимоги підтримала, просила їх
задовольнити в повному обсязі, проти
заочного рішення по справі не
Відповідачі або їх представники так
само не з'явилися в судове засідання,
про час та місце розгляду справи
сповіщені належним чином, причини
неявки суду невідомі.
Враховуючи, що в матеріалах справи
зібрано достатньо доказів про права та
взаємовідносини сторін, суд вважає за
можливе розглянути справу у заочному
розгляді за відсутності сторін,
відповідно ст. 224 ЦПК України.
Суд, вивчивши та дослідивши матеріали
справи, оглянувши копію спадкової
справи №634/2012, приходить до висновку
про задоволення позовних вимог
виходячи із наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року
помер ОСОБА_5, що підтверджується
копією свідоцтва про смерть серії
НОМЕР_1 виданого відділом ДРАЦС
Житомирського міського управління
юстиції ІНФОРМАЦІЯ_1 року (а.с. 26).
Після смерті ОСОБА_5 відкрилась
спадщина, яка зокрема складалася із 60/100
частин житлового будинку,
розташованого по АДРЕСА_1 Дана частина
житлового будинку належала померлій
особі на підставі свідоцтва про право
на спадщину за законом, виданого
державним нотаріусом Другої
житомирської держаної нотаріальної
контори Слюсар В.В. 28 липня 1995 року (а.с.
29). Право власності було зареєстровано
ОСОБА_5 у міжміському бюро технічної
інвентаризації, що підтверджується
копією реєстраційного надпису (а.с. 28).
Як вбачається з копії спадкової справи
№634/2012, що була заведена Другою
Житомирською держаною нотаріальною
конторою до майна померлого гр. ОСОБА_5,
позивач ОСОБА_2, яка приходилася
дружиною померлого, що підтверджується
копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2
від 16.02.2008 року, звернулась 05.02.2013 року
із заявою до нотаріальної контори про
прийняття спадщини після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_1 року чоловіка (а.с. 51, 53). Із
наявних в спадковій справі документів
вбачається, що із заявою про прийняття
спадщини після померлого гр. ОСОБА_5
також 10.12.2012 року звернулась донька
померлого гр. ОСОБА_4, що
підтверджується копією свідоцтва про
народження серії НОМЕР_3 (а.с. 63, 68).
Згідно листа завідувача Першої
Житомирської державної нотаріальної
контори від 22.04.2014 року, адресованого
позивачу по справі, випливає, що на
підставі повідомлення Реммеханічної
майстерні Житомирського облхарчопрому
від 09.08.1985 року Першою Житомирською
нотаріальною конторою було накладено
заборону (Згідно Єдиного реєстру
заборон відчуження об'єктів нерухомого
майна, реєстраційний номер обтяження
3138739) на будинок АДРЕСА_1 (а.с. 5). Дані
обставини також підтверджуються
витягом із реєстру для реєстрації
заборон відчуження жилих будинків,
квартир та іншого нерухомого майна, та
арештів, накладених слідчими та
судовими органами за 1997 рік та
відомостями з Єдиного реєстру заборон
відчуження об'єктів нерухомого майна
станом на 07.10.2014 року.
Судом встановлено, що 06.10.2012 року ОСОБА_5
був складений заповіт, посвідчений
приватним нотаріусом Житомирського
міського нотаріального округу ОСОБА_7
та зареєстрований в реєстрі за №3071,
згідно якого спадкодавець заповідав
все своє майно, яке буде належати йому
на день смерті, своїй дружині - ОСОБА_2
(а.с. 61). Відомостей щодо зміни,
скасування цього заповіту або визнання
його недійсним судом не здобуто.
Згідно із положеннями статей 182 та 328 ЦК
України право власності набувається на
підставах, що не заборонені законом,
зокрема із правочинів. Право власності
вважається набутим правомірно, якщо
інше прямо не випливає із закону або
незаконність набуття права власності
не встановлена судом. Право власності
та інші речові права на нерухомі речі,
обтяження цих прав, їх виникнення,
перехід і припинення підлягають
державній реєстрації.
Відповідно до ст. 392 ЦК України власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
Згідно ст. 1223 ЦК України право на
спадкування мають особи, визначені у
Відповідно до статей 1297, 1278 ЦК України
спадкоємець, який прийняв спадщину, у
складі якої є нерухоме майно,
зобов'язаний звернутися до нотаріуса
за видачею йому свідоцтва про право на
спадщину на нерухоме майно. Частки
кожного спадкоємця у спадщині є
рівними, якщо спадкодавець у заповіті
сам не розподілив спадщину між ними.
Відповідно до ст. 16 ЦК Україна кожна
особа має право звернутися до суду за
захистом свого особистого немайнового
або майнового права та інтересу. Одним
із таких способів захисту цивільних
прав та інтересів є, зокрема, визнання
Як роз'яснено у п.23 постанови Пленуму
Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008
року «Про судову практику у справах про
спадкування», свідоцтво про право на
спадщину видається за письмовою заявою
спадкоємців, які прийняли спадщину в
порядку, установленому цивільним
законодавством. За наявності умов для
одержання в нотаріальній конторі
свідоцтва про право на спадщину вимоги
про визнання права на спадщину
судовому розглядові не підлягають. У
разі відмови нотаріуса в оформленні
права на спадщину особа може
звернутися до суду за правилами
позовного провадження.
За таких обставин, коли факт належності
спадкодавцеві 60/100 частин житлового
будинку, розташованого по АДРЕСА_1
підтверджується наявними в матеріалах
справи свідоцтвом про право на
спадщину за законом та реєстраційним
надписом, гр. ОСОБА_5 був складений
заповіт за яким останній заповідав все
своє майно, яке йому буде належати на
день смерті своїй дружині та позивачу
по справі - ОСОБА_2, суд приходить до
висновку про наявність правових
підстав для задоволення позову та
визнання права власності на спадкове
На підставі викладеного вище,
керуючись ст.ст. 16, 182, 328, 392, 1223 ЦК
України, постановою Пленуму Верховного
Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про
судову практику у справах про
спадкування», ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212-215 ЦПК
Скасувати (зняти) заборону відчуження
житлового будинку по АДРЕСА_1, внесену
до Єдиного реєстру заборон відчуження
об'єктів нерухомого майна Першою
Житомирською державною нотаріальною
конторою (реєстраційний номер
Визнати за ОСОБА_2 право власності на
60/100 частин житлового будинку,
розташованого по АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за заповітом після смерті
ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року.
Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання копії
рішення.

Позивач має право оскаржити заочне
рішення в загальному порядку,
встановленому ЦПК України. Апеляційна
скарга на рішення суду може бути подана
позивачем до Апеляційного суду
Житомирської області через Богунський
районний суд м. Житомира протягом
десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя