Справа № 761/5602/14-ц
Провадження №2-з/761/138/2014
У Х В А Л А

20 червня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді
Сіромашенко Н.В.,

при секретарі: Панченко І.А.,.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщені Шевченківського
районного суду м. Києва заяву позивача
ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1
до ОСОБА_2, 3-я особа: Перша Київська
державна нотаріальна конторв про
визнання права власності на частину
квартири та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до
Шевченківського районного суду з
вищевказаним позовом до відповідача.

У подальшому, до суду надайшла заява
про забезпечення позову шляхом
накладення арешту на 62/200 частини
квартири АДРЕСА_1 та заборони вчинення
дій, повґязаних з державною
реєстрацією прав на неї.

В судовому засіданні представник
підтримав заяву та просив її
задовольнити.

Вислухавши представника ОСОБА_1,
дослідивши матеріали справи, суд
приходить до наступного.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до
ОСОБА_2, просила визнати її
спадкоємицею першої черги після
померлого ОСОБА_3 в порядку спадкування
право власності на 31/200 частини
квартири АДРЕСА_2; визнати недійсним
свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_2,
видане Першою київською державною
нотаріальною конторою 22 лютого 2010 року
на бланку ВММ №567511, номер у спадковому
реєстрі 48909218, номер в реєстрі 7-155.

Відповідно до витягу про реєстрацію в
Спадковому реєстрі №36154971, виданому 19
грудня 2013 року, свідоцтво про право на
спадщину на 62/100 частини спірного майна
отримав ОСОБА_2.

Згідно ст. 151 ЦПК України суд за заявою
осіб, які беруть участь у справі може
вжити заходи забезпечення позову.
Забезпечення позову допускається на
будь-якій стадії розгляду справи, якщо
невжиття заходів забезпечення може
утруднити чи зробити неможливим
виконання рішення суду.

У відповідності до п.4 постанови
Пленуму Верховного Суду України №9 від
22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про
забезпечення позову, суд має з
урахуванням доказів, наданих позивачем
на підтвердження своїх вимог,
пересвідчитися, зокрема, в тому, що між
сторонами дійсно виник спір та існує
реальна загроза невиконання чи
утруднення виконання можливого
рішення суду про задоволення позову;
з'ясувати обсяг позовних вимог, дані
про особу відповідача, а також
відповідність виду забезпечення
позову, який просить застосувати особа,
котра звернулася з такою заявою,
позовним вимогам.

Приймаючи до уваги наведені норми
процесуального законодавства, з
врахуванням роз'яснення Верховного
Суду України, виходячи з оцінки
обґрунтованості доводів позивача щодо
необхідності вжиття заходів
забезпечення позову з урахуванням
розумності, обґрунтованості і
адекватності вимог заявника щодо
забезпечення позову; забезпечення
збалансованості інтересів сторін;
наявності зв'язку між заходом щодо
забезпечення позову і предметом
позовної вимоги, в тому числі,
спроможності заходів, який представник
позивача просить вжити у порядку
забезпечення позову, забезпечити
фактичне виконання судового рішення в
разі задоволення позову; імовірності
утруднення виконання або невиконання
рішення суду в разі невжиття таких
заходів, суд приходить до висновку про
необхідність накладення арешту на
спірну частину квартири, оскільки
невжиття таких заходів забезпечення
позову дозволить відповідачу
розпорядитися належним йому майном на
власний розсуд, у разі задоволення
позову, зробить неможливим виконання
рішення суду.

В той же час суд вважає зайво заявлені
вимоги щодо заборони реєстрації прав
на спірну частину квартири, оскільки
арешт обґєкту нерухомості позбавляє
можливості щодо вчинення будь-яких дій
відносно нього.

Таким чином, заява про забезпечення
позову підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 151 - 153 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа: Перша
Київська державна нотаріальна контора
про визнання права власності на
частину квартири та визнання права
власності задовольнити частково.

Накласти арешт на 62/200 частини квартири
АДРЕСА_3.

В іншій частині заяву залишити без
задоволення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Стягувач - ОСОБА_1, зареєстрована за
адресою: АДРЕСА_1

Боржник - ОСОБА_2, зареєстрований за
адресою: АДРЕСА_1

Ухвала може бути оскаржена до
апеляційного суду м. Києва протягом 5
днів з дня її проголошення. У разі якщо
ухвалу було постановлено без участі
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом 5 днів з дня
отримання копії ухвали.

Суддя: