Справа № 2-2683/14 760/5344/14
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2014 року м. Київ

Суддя Соломянського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним державного акту на земельну ділянку, припинення права власності на земельну ділянку, визнання (виникнення) права власності, зобовязання здійснити реєстрацію права власності, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Соломянського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до ОСОБА_2, Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним державного акту на земельну ділянку, припинення права власності на земельну ділянку, визнання (виникнення) права власності, зобовязання здійснити реєстрацію права власності та просила суд визнати за нею право власності на земельну ділянку, кадастровий номер №72:541:020, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Лугова, 22, загальною площею 711,0га. Зобов'язати Київську міську раду скасувати рішення №922/922 від 18.12.2008 в частині передання у власність ОСОБА_2 по вул. Московська,28 ж земельної ділянки площею 0,1га, кадастровий номер 8 2:541:081 та здійснити у встановленому порядку передавання документів для державної реєстрації права власності ОСОБА_1 на земельну ділянку кадастровий номер72:541:020, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Лугова, 22, загальною площею 711,0га. Визнати незаконним і скасувати рішення Київської міської ради від 18.12.2008 № 922/922 (Про передачу громадянам земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд та для ведення садівництва у мікрорайоні «Жуляни» у Солом'янському та Голосіївському районах м. Києва в частині надання для обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,1га кадастровий номер 8 2:541:081 за адресою м. Київ, вул. Московська, 28ж. Визнати недійсним та скасувати Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ №906316 (кадастровий номер земельної ділянки 8 000 000 000 72:541:0081 за адресою м. Київ, Московська, 28ж) виданий 04.11.2009 ОСОБА_2 Зобов'язати Київську міську раду подати до Державної реєстраційної служби відповідні документи для скасування у встановлену порядку державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку кадастровий номер земельної ділянки 8 000 000 000 72:541:0081 за адресою м. Київ, вул. Московська,28ж, загальною площею 0,1га.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов'язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позивачами заявлено 4 позовні вимоги.

Відповідно у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовні вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів що її підтверджують, наявність підстав для звільнення від доказування.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше - для визначення предмета доказування по даній справі.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Позовна заява містить тільки виклад обставин, відсутні посилання на норми чинного законодавства, які на думку позивача підлягають застосуванню в порядку вирішення спору, за позовною заявою поданою в порядку ЦПК України, щодо визнання незаконним та скасування рішень органу владних повноважень, Київської міської ради.

Прохальна частина позову щодо визнання права власності на земельну ділянку, взагалі не містить обґрунтування. Тому позивачу слід зазначити також і підстави набуття, визнання права власності, тобто право на звернення з вказаним позовом до суду.

Позивач звертаючись до Соломянського районного суду м. Києва не зазначає ціну позову, при цьому матеріали позовної заяви не містять оцінки земельної ділянки щодо якої ставиться питання про визнання права власності, що впливає на визначення розміру судового збору при подачі позову до суду. Тому позивачам слід надати до суду розрахунок ціни позову виходячи із дійсної ринкової вартості предмету позову (земельної ділянки) підтвердженою відповідними доказами та сплатити відповідну суму судового збору судовий збір, визначену ЗУ «Про судовий збір», виходячи з розміру 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 243,60 грн та 243,60 грн. Однак позовні вимоги містять три вимоги немайнового характеру, за кожну з них необхідно сплатити по 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Тобто позивачу відповідно до позовних вимог потрібно сплатити судовий збір у вірному розмірі, як за вирішення майнового спору та і за вимоги немайнового характеру.

Крім того, позивачами не надано відомостей про досудове врегулювання спору з відповідачем.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним державного акту на земельну ділянку, припинення права власності на земельну ділянку, визнання (виникнення) права власності, зобовязання здійснити реєстрацію права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О.Козленко