справа № 278/562/14-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 березня 2014 року
Житомирський районний суд
Житомирської області в складі
головуючого судді Грубіяна Є.О.,
секретаря Максименко М.С., розглянув
цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про визнання особи такою, що
втратила право на користування жилим
Позивач звернулася із зазначеним
позовом, яким просила визнати
відповідача таким, що втратив право на
користування жилим приміщенням,
В судове засідання сторони по справі не
з'явилися. Позивач надіслала заяву про
проведення судового засідання у її
відсутність. Позов підтримує в повному
обсязі, не заперечує проти заочного
розгляду справи. Відповідач в судове
засідання не з'явився, хоча належним
чином і завчасно повідомлений про дату,
час та місце слухання справи, але не
направив на адресу суду жодного
клопотання про відкладення слухання
справи або клопотання про слухання
справи у його відсутність. На підставі
вищевикладеного, відповідно положень
ст. ст. 224, 225 ЦПК України ухвалено
проводити слухання справи в заочному
Дослідивши матеріали справи, судом
встановлені наступні факти і
відповідно ним правовідносини. Згідно
свідоцтва про право на спадщину,
позивач є власником вищезазначеного
житла (а.с.4). Підтвердженням даного
факту, також є витяг про реєстрацію
права власності на будинок, виданий на
ім'я позивача (а.с.5), технічним
паспортом виданого на ім'я позивача на
спірне житло (а.с.6-10). Довідка сільської
ради, свідчить про те, що відповідач в
спірному помешканні не проживає (а.с.22).
Крім того, матеріали справи містять акт
складений комісією сільської ради,
який свідчить про те, що відповідач,
тривалий час в даному помешканні не
проживає, особистих речей останнього
не виявлено (а.с.25).
Зазначені правовідносини врегульовані
наступними положеннями. Статтею 319 ЦК
України визначено, що власник володіє,
користується, розпоряджається своїм
майном на власний розсуд. Власник має
право вчиняти щодо свого майна будь-які
дії, яку не суперечать закону. Власник
майна має право вимагати усунення
перешкод у здійсненні ним права
користування та розпорядження своїм
майном (ст. 391 ЦК України). У разі вибуття
наймача та членів його сім'ї на
постійне місце проживання до іншого
населеного пункту або в інше жиле
приміщення в тому ж населеному пункті
договір найму жилого приміщення
вважається розірваним з дня вибуття.
Якщо з жилого приміщення вибуває не вся
сім'я, то договір найму жилого
приміщення не розривається, а член
сім'ї, який вибув, втрачає право
користування цим жилим приміщенням з
дня вибуття(ст. 107 ЖК України). Визнання
особи такою, що втратила право на
користування жилим приміщенням
внаслідок відсутності цієї особи понад
встановлені строки, провадиться в
судовому порядку (ст. 72 ЖК України).
Отже, враховуючи вищевикладене,
дослідивши матеріали справи, суд
дійшов висновку, що права позивача
порушені відповідачем, та підлягають
судовому захисту. Іншого в судовому
засіданні досліджено, та відповідно
встановлено судом не було. Суд вважає,
що вимоги позивача підлягають
задоволенню, оскільки, позивач є
власником спірного житла. Відповідач, в
свою чергу, не проживає у даному
житловому помешканні, що є підставою
для повного задоволення вимог
На підставі вищевикладеного, керуючись
ст. ст. 319, 391 ЦК України, ст. ст. 72, 107 ЖК
України, ст. ст. 10, 11, 60, 209, 218, 224, 225, 226 ЦПК
України, ст. ст. 212 - 215 ЦПК України, суд, --
В И Р І Ш И В:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання
особи такою, що втратила право на
користування жилим приміщенням -
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право
на користування жилим приміщенням,
Рішення суду вступає в законну силу
після закінчення строку на апеляційне
оскарження. Рішення може бути
оскаржено шляхом подання апеляційної
скарги до апеляційного суду
Житомирської області через
Житомирський районний суд
Житомирської області протягом десяти
днів з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив за письмовою
заявою відповідача поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

суддя
Є.О.
Грубіян