18 листопада 2014 року колегія суддів
судової палати з розгляду цивільних
справ Апеляційного суду м. Києва в
Головуючого: Качана В.Я.
Суддів: Рейнарт І.М.,
при секретарі: Мікітчак
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві апеляційну скаргу
представника відповідача ОСОБА_1 -
ОСОБА_2 на рішення Печерського
районного суду м. Києва від 25 червня 2013
року та заяву представника позивача
ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про скасування заходів
забезпечення позову у справі за
позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, за участі
третіх осіб: ТОВ «Вектор-Прогрес»,
Реєстраційна служба Головного
управління юстиції у м. Києві про
визнання права власності та
витребування майна з чужого
незаконного володіння, -
У травні 2013 року ОСОБА_3 звернулася до
суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання
права власності та витребування майна
з чужого незаконного володіння.
суді першої інстанції: Вовк
С.В.Доповідач у суді апеляційної
інстанції: Качан В.Я.Рішенням
Печерського районного суду м. Києва від
25 червня 2013 року позовні вимоги
задоволено. Витребувано із незаконного
володіння ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1
загальною площею 211,6 кв.м., в інтересах
ОСОБА_3 Визнано за ОСОБА_3 право
власності на квартиру АДРЕСА_1
загальною площею 211,6 кв.м.
В апеляційній скарзі представник
відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить суд
скасувати рішення Печерського
районного суду м. Києва від 25 червня 2013
року та ухвалити нове рішення, яким
відмовити в задоволенні позовних
В обґрунтування своїх вимог апелянт
посилається на порушення норм
матеріального та процесуального права.
Зокрема, представник відповідача
ОСОБА_1 - ОСОБА_2 як на підставу своїх
вимог посилається на те, що суд першої
інстанції не витребувавши квартиру із
володіння ТОВ «Вектор-Прогрес» визнав
право власності на неї за ОСОБА_3, тим
самим вийшов за межі позовних вимог,
оскільки ОСОБА_3 в позовній заяві не
ставила питання про витребування
квартири із незаконного володіння ТОВ
«Вектор-Прогрес». Разом з тим,
посилається на те, що не було залучено
до участі у справі в якості третьої
особи приватного нотаріуса ОСОБА_7
Також, обґрунтування своїх вимог
апелянт посилається на те, що суд
першої інстанції мав критично
поставитися до доводів позовної заяви
щодо постанови Окружного
адміністративного суду м. Києва від
28.03.2013, якою суд визнав незаконним
відступлення АКБ «Європейський» права
вимоги за договором іпотеки до ТОВ
«Вектор-Прогрес» і реєстрації права
власності на спірну квартиру за ТОВ
«Вектор-Прогрес», оскільки договір
права вимоги не був предметом розгляду
в Окружному адміністративному суді м.
Києва. Крім того, як на підставу своїх
вимог, апелянт посилається на те, що
ОСОБА_1 не можна вважати
недобросовісним набувачем, оскільки
вона придбала квартиру у законного
власника за договором купівлі-продажу,
а про порушення будь-яких порядків
оформлення права вона не знала і не
Заслухавши доповідь головуючого,
пояснення осіб, які з'явились в судове
засідання, колегія суддів приходить до
висновку, що апеляційна скарга не
підлягає задоволенню з наступних
З матеріалів справи вбачається, що
22.03.2005 між ОСОБА_3 та ОСОБА_8 було
укладено договір купівлі-продажу
квартири АДРЕСА_1 загальною площею 211,6
07.12.2007 між ОСОБА_3 та АКБ «Європейський»
було укладено Іпотечний договір, за
умовами якого квартиру АДРЕСА_1 було
передано в іпотеку з метою
забезпечення виконання кредитних
30.04.2009 між ТОВ «Вектор-Прогрес» та АКБ
«Європейський» було укладено договір
про відступлення права вимоги за
Іпотечним договором, за умовами якого
АКБ «Європейський» передав, а ТОВ
«Вектор-Прогрес» прийняв на себе право
вимоги за договором іпотеки від 07.12.2007.
В ході судового розгляду справи
встановлено, що матеріали справи не
містять жодного доказу про те, що
ОСОБА_3 належним чином була повідомлена
про укладання зазначеного договору про
відступлення права вимоги за Іпотечним
договором та надала свою згоду на
24.09.2010 КП «Київське міське бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна» прийнято рішення про
реєстрацію права власності на квартиру
АДРЕСА_1 за ТОВ «Вектор-Прогрес».
28.09.2010 між ТОВ «Вектор-Прогрес» та
ОСОБА_1 було укладено договір
купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1
загальною площею 211,6 кв.м.
Як вбачається з матеріалів справи,
Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від
28.03.2013, яка набрала законної сили 19.04.2013,
рішення КП «Київське міське бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна» про реєстрацію права
власності на квартиру АДРЕСА_1 за ТОВ
«Вектор-Прогрес» визнано протиправним
та скасовано.

Відповідно до ст. ст. 387, 388, 392 ЦК України
власник має право витребувати своє
майно від особи, яка незаконно, без
відповідної правової підстави
заволоділа ним. Якщо майно за
відплатним договором придбане в особи,
яка не мала права його відчужувати, про
що набувач не знав і не міг знати
(добросовісний набувач), власник має
право витребувати це майно від
набувача лише у разі, якщо майно вибуло
з володіння власника або особи, якій
він передав майно у володіння, не з
їхньої волі іншим шляхом. Власник майна
може пред'явити позов про визнання його
права власності, якщо це право
оспорюється або не визнається іншою
особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

Таким чином, ТОВ «Вектор-Прогрес» не
мало права на відчуження квартири
АДРЕСА_1 загальною площею 211,6 кв.м.
ОСОБА_1 за договором купівлі-продажу
від 28.09.2010, оскільки спірна квартира
вибула із володіння власника ОСОБА_3
поза її відомом і волею, крім того,
рішення КП «Київське міське бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна» про реєстрацію права
власності на спірну квартиру за ТОВ
«Вектор-Прогрес» скасовано.

Враховуючи викладене, колегія суддів
погоджується з висновком суду першої
інстанції про задоволення позовних
вимог, оскільки спірна квартира ОСОБА_1
була придбана у особи, яка не мала права
на її відчуження, тому як наслідок, в
даному випадку, наслідком такої угоди є
віндикація, тобто повернення майна з
чужого незаконного володіння.

Разом з тим, колегія суддів, не бере до
уваги доводи апеляційної скарги щодо
того, що суд першої інстанції не
витребувавши квартиру із володіння
ТОВ «Вектор-Прогрес» визнав право
власності на неї за ОСОБА_3 та, що ОСОБА_1
не можна вважати недобросовісним
набувачем, оскільки вона придбала
квартиру у законного власника за
договором купівлі-продажу, оскільки
спірна квартира не належить на праві
володіння ТОВ «Вектор-Прогрес», а тому
він не може виступати як законний
власник зазначеної квартири.

Не заслуговують на увагу і доводи
апеляційної скарги щодо не залучення
до участі у справі в якості третьої
особи приватного нотаріуса ОСОБА_7,
оскільки предметом даного спору не є
визнання дій нотаріуса неправомірними,
тому підстави для залучення до справи
нотаріуса відсутні.

Також, безпідставними є посилання
апелянта на те, що суд першої інстанції
мав критично поставитися до доводів
позовної заяви щодо постанови
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 28.03.2013, якою суд визнав
незаконним відступлення АКБ
«Європейський» права вимоги за
договором іпотеки до ТОВ
«Вектор-Прогрес» і реєстрації права
власності на спірну квартиру за ТОВ
«Вектор-Прогрес», оскільки саме
зазначеною постановою скасовано
рішення КП «Київське міське бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна», яким зареєстровано
право власності на спірну квартиру за
ТОВ «Вектор-Прогрес» та визнано таку
реєстрацію незаконною, що і дає
підстави для визнання ТОВ
«Вектор-Прогрес» таким, що не мало
права на відчуження спірної квартири.

Крім того, ухвалою Апеляційного суду м.
Києва від 25.09.2014 задоволено заяву
представника відповідача ОСОБА_1 -
ОСОБА_2 про забезпечення позову та
накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1.,
загальною площею 211,60 кв.м.

07.10.2014 від представника позивача ОСОБА_3
- ОСОБА_4 надійшла заява про скасування
заходів забезпечення позову, в якій він
посилається на те, що заходи
забезпечення позову, вжиті ухвалою
суду, повинні бути скасовані, оскільки
необхідність у їх застосуванні
відсутня.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України
заходи забезпечення позову можуть бути
скасовані судом, який розглядає справу.

Із п. 10 Постанови Пленуму Верховного
Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про
практику застосування судами
цивільного процесуального
законодавства при розгляді заяв про
забезпечення позову» вбачається, що
заходи забезпечення позову мають
тимчасовий характер і діють до
виконання рішення суду, яким
закінчується розгляд справи по суті.
Зважаючи на це, суд при задоволенні
позову не вправі скасовувати вжиті
заходи до виконання рішення або зміни
способу його виконання, за винятком
випадків, коли потреба в забезпеченні
позову з тих чи інших причин відпала
або змінились обставини, що зумовили
його застосування.

Враховуючи викладене, колегія суддів
дійшла висновку про задоволення заяви
про скасування заходів забезпечення
позову, оскільки у зв'язку із
задоволенням позову ОСОБА_3 щодо
квартири № 7, загальною площею 211,60 кв.м.,
що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1,
потреба в забезпеченні позову відпала.
Тому, заява про скасування заходів
забезпечення позову підлягає
задоволенню, а заходи забезпечення
позову, застосовані ухвалою
Апеляційного суду м. Києва від 25.09.2014,
скасуванню.

За таких обставин, рішення суду першої
інстанції ухвалено з дотриманням норм
матеріального права, відповідає
обставинам справи та доказам у справі,
підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 154, 308 ЦПК
України, колегія суддів, -

ухвалила:

Апеляційну скаргу представника
відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Печерського районного суду м.
Києва від 25 червня 2013 року у справі за
позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, за участі
третіх осіб: ТОВ «Вектор-Прогрес»,
Реєстраційна служба Головного
управління юстиції у м. Києві про
визнання права власності та
витребування майна з чужого
незаконного володіння залишити без
змін.

Скасувати заходи забезпечення позову
шляхом накладення арешту на квартиру
АДРЕСА_1., загальною площею 211,60 кв.м.,
застосовані ухвалою Апеляційного суду
м. Києва від 25.09.2014.

Зняти арешт з квартири АДРЕСА_1,
накладений ухвалою Апеляційного суду
м. Києва від 25.09.2014.

Ухвала набирає законної сили з моменту
її проголошення, але може бути
оскаржена в касаційному порядку до
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ протягом двадцяти днів з дня
набрання нею законної сили шляхом
подання до цього суду касаційної
скарги.

Головуючий:

Судді: