Номер провадження 2/754/3085/14
Справа № 754/4457/14-ц
У Х В А Л А

Іменем України

21.03.2014
м. Київ

Суддя Деснянського районного
суду міста Києва Петріщева І.В.,
розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про визнання свідоцтва про
право на спадщину за заповітом
частково недійсним, визнання права
власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з
зазначеною позовною заявою, в якій
просить визнати свідоцтво про право на
спадщину за заповітом, що посвідчено
21.06.2011 року нотаріусом 15-ї Київської
державної нотаріальної контори та
зареєстровано в реєстрі за №10-1095
частково недійсним; визнати за нею
право власності на 0,02135 гектарів землі,
розташованої по АДРЕСА_1

Перевіривши зазначену позовну
заяву й додані до неї матеріали, суд
приходить до висновку про залишення
позовної заяви без руху, оскільки вона
подана без додержання вимог ст. 119 ЦПК
України, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна містити:
найменування суду до якого подається
заява; ім'я (найменування) позивача і
відповідача, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номери засобів
зв'язку, якщо такі відомі; зміст
позовних вимог; ціну позову щодо вимог
майнового характеру; виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги;
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; перелік
документів, що додаються до заяви.
Позовна заява має відповідати іншим
вимогам, встановленим законом.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК
України до позовної заяви додається
документ, що підтверджує сплату
судового збору.

Відповідно до ст. 9 Закону України
«Про судовий збір» судовий збір
сплачується за місцем розгляду справи
та зараховується до спеціального фонду
Державного бюджету України.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України
«Про судовий збір» ставки судового
збору встановлюються у таких розмірах:
за подання до суду позовної заяви
майнового характеру 1 відсоток ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати; за подання до суду
позовної заяви немайнового характеру -
0,2 розміру мінімальної заробітної
плати.

З позовних заяв про право
власності на майно, про визнання права
на частку в майні, про виділення частки
із загального майна, судовий збір
сплачується виходячи із вартості майна
або його частки.

Заяви, в яких порушується питання
про одночасне вирішення майнового та
немайнового спорів, оплачуються
судовим збором за ставками,
установленими для позовів майнового
характеру і ставками для вимог
немайнового характеру.

Судом встановлено, що позивач при
подачі позовної заяви не надав
документ, що підтверджує сплату
судового збору в передбаченому законом
розмірі за подання до суду позовної
заяви про одночасне вирішення
майнового та немайнового спорів, тому
позивачу необхідно додати оригінали
документів, що підтверджують сплату
судового збору в оригіналі та довести
що сплачена сума судового збору
зарахована до Державного бюджету
України.

Відповідно до п. 4) ч. 2 ст. 119 ЦПК
України зазначення ціни позову щодо
вимог майнового характеру є
обов'язковою вимогою до змісту
позовної заяви.

Ціну позову визначає позивач у
позовній заяві. Зазначаючи ціну позову,
позивач повинен обґрунтувати у
позовній заяві наведену ним оцінку,
оскільки щодо цієї обставини
застосовується загальне правило про
те, що кожна особа повинна довести
обставини, на які вона посилається.

Судом встановлено, що позивач при
подачі позовної заяви не зазначив ціну
позову щодо вимог майнового характеру.

Судом встановлено, що зміст
позовних вимог неконкретизований, а
саме, зміст позовних вимог в частині:
«визнати свідоцтво про право на
спадщину за заповітом, що посвідчено
21.06.2011 року нотаріусом 15-ї Київської
державної нотаріальної контори та
зареєстровано в реєстрі за №10-1095
частково недійсним» не містить чіткого
та конкретного визначення даної
частини, її змісту, інших ознак та
реквізитів, що є предметом позову.

Як зазначає Пленум ВС України у
Постанові №2 від 12.06.2009р. «Про
застосування норм цивільного
процесуального законодавства при
розгляді справ у суді першої
інстанції» у позовній заяві повинні
міститися не лише позовні вимоги, а й
бути викладені обставини, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги, і
зазначені докази, що підтверджують
кожну обставину».

Всупереч вищевказаних вимог
чинного законодавства України у
позовній заяві не викладені обставини,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги,
не зазначені докази, що підтверджують
кожну обставину, оскільки в порушення
вимог ч. 2 ст. 119 ЦПК України відсутній
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги; не зазначено
доказів, що підтверджують кожну
обставину, або наявність підстав для
звільнення від доказування.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
цього Кодексу. Докази подаються
сторонами та іншими особами, які беруть
участь у справі.

Згідно ст. 4 ЦПК України
здійснюючи правосуддя, суд захищає
права, свободи та інтереси фізичних
осіб, права та інтереси юридичних осіб,
державні та суспільні інтереси у
спосіб, визначений законами України.

Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України
особи, які беруть участь у справі,
зобов'язані добросовісно здійснювати
свої процесуальні права і виконувати
свої процесуальні обов'язки.

Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 121 ЦПК
України суддя, встановивши, що позовну
заяву подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, або не сплачено судовий збір,
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали. Якщо позивач відповідно до
ухвали суду у встановлений строк
виконає вимоги, визначені статтями 119 і
120 цього Кодексу, заява вважається
поданою в день первісного її подання до
суду. Інакше заява вважається
неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного,
керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання свідоцтва про право на
спадщину за заповітом частково
недійсним, визнання права власності
залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення
недоліків два дні з дня отримання копії
цієї ухвали, у разі невиконання ухвали
суду в зазначений строк позовну заяву
вважати неподаною та повернути
позивачеві зі всіма доданими до неї
документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Петріщева І.В.