Справа № 761/5544/14-ц
Провадження № 2/761/2905/2014
У Х В А Л А

Іменем України

10 грудня 2014 року

Шевченківський районний суд м. Києвав
складі головуючого суддіМальцева
Д.О.при секретаріКриовшия О.О.,
розглянувши у судовому засіданні в м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа Перша
київська державна нотаріальна контора
в особі Головного управління юстиції у
м. Києві про встановлення факту, що має
юридичне значення та визнання права
спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського
районного суду м. Києва знаходиться
вказана цивільна справа.

В судовому засіданні, відповідачем
заявлено клопотання про передачу
справи за підсудністю до Дніпровського
районного суду м. Києва, оскільки
відповідно до вимог ст.114 ЦПК позови, що
виникають з приводу нерухомого майна,
пред'являються за місцезнаходженням
майна або основної його частини, а як
вбачається з позовних вимог позивач
просить визнати право на спадкування
на майно яке залишилось після смерті
ОСОБА_5, а саме частину квартири
АДРЕСА_1, що територіально не
відноситься до Шевченківського району
м. Києва.

Представник позивача заперечував
проти передачі справи за підсудністю
зазначивши що у судовому засіданні не
вирішується спір щодо нерухомого
майна.

Дослідивши матеріали справи,
заслухавши пояснення представника
позивача, позивачів, суд прийшов до
наступного висновку.

Як вбачається із змісту позовної заяви,
позивач просить встановити факт
родинних між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , який
помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , як між донькою та
батьком, а також визнати за позивачкою
право на спадкування за законом після
смерті ОСОБА_5, як спадкоємця першої
черги.

Відповідно до ч.1 ст.114 ЦПК України
позови, що виникають з приводу
нерухомого майна, пред'являються за
місцезнаходженням майна або основної
його частини.

Відповідно до п.42-43 Постанови Пленуму
Вищого Спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 1 березня 2013 року N 3 «Про
деякі питання юрисдикції загальних
судів та визначення підсудності
цивільних справ» виключну підсудність
встановлено для позовів, що виникають
із приводу нерухомого майна (частина
перша статті 114 ЦПК). Згідно з
положеннями статті 181 ЦК до нерухомого
майна належать: земельні ділянки, а
також об'єкти, розташовані на них,
переміщення яких є неможливим без їх
знецінення та зміни їх призначення.
Наприклад, це позови про право
власності на таке майно; про право
володіння і користування ним (стаття 358
ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у
спільній частковій власності та виділ
частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК);
про поділ нерухомого майна, що є у
спільній сумісній власності та виділ
частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК);
про право користування нерухомим
майном (визначення порядку
користування ним); про право, яке
виникло із договору найму жилого
приміщення, оренди тощо; про визнання
правочину з нерухомістю недійсним; про
звернення стягнення на нерухоме майно -
предмет іпотеки чи застави; розірвання
договору оренди землі; стягнення
орендної плати, якщо спір виник з
приводу нерухомого майна; про усунення
від права на спадкування та визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

Згідно з матеріалами спадкової справи
після померлого ОСОБА_5 залишилось
нерухоме майно, а саме частина квартири
АДРЕСА_1, що територіально відноситься
до Дніпровського району м. Києва.

Відповідно до ст.116 ЦПК України суд
передає справу на розгляд іншому суду,
якщо після відкриття провадження у
справі і до початку судового розгляду
виявилося, що заяву було прийнято з
порушенням правил підсудності.

Керуючись ст.ст.114, 116 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовною заявою
ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа Перша
київська державна нотаріальна контора
в особі Головного управління юстиції у
м. Києві про встановлення факту, що має
юридичне значення та визнання права
спадкування за законом, передати на
розгляд до Дніпровського районного
суду м. Києва.

Ухвала суду може бути оскаржена в
апеляційному порядку до апеляційного
суду м. Києва через Шевченківський
районний суд м. Києва шляхом подачі
апеляційної скарги протягом п'яти дні
з дня її проголошення.

Суддя