Дата документу 15.12.2014
Провадження № 2/320/4318/14
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

« 15» грудня 2014 року
м. Мелітополь

Суддя Мелітопольського
міськрайонного суду Запорізької
області Притуло Л.В., розглянувши заяву
ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого
майна,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про
зняття арешту з квартири АДРЕСА_1.

При цьому було встановлено, що заява
подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК
України.

Так, позовна заява повинна містити
зміст позовних вимог, виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги,
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування. Позовна
заява повинна відповідати іншим
вимогам встановленим законом.

Враховуючи, що арешт нерухомого майна
накладено 21.07.2005 року постановою АА
№ 756847 (як зазначено в копії витягу з
Державного реєстру речових прав,
наданої заявницею) вбачається, що арешт
було накладено в порядку виконання
рішення суду державною виконавчою
службою.

З норм Закону України «Про виконавче
провадження» випливає, що у разі
завершення виконавчого провадження у
постанові про закінчення виконавчого
провадження або повернення
виконавчого документа до суду або
іншого органу (посадовій особі), який
його видав, державний виконавець
зазначає про зняття арешту,
накладеного на майно боржника.

У всіх інших випадках
незавершеного виконавчого
провадження (крім випадків порушення
порядку накладення арешту,
встановленого цим Законом, у разі
наявності письмового висновку
експерта, суб'єкта оціночної
діяльності - суб'єкта господарювання
щодо неможливості чи недоцільності
реалізації арештованого майна
боржника у зв'язку із значним ступенем
його зносу, пошкодженням або в разі
якщо витрати, пов'язані із
зверненням на таке майно стягнення,
перевищують грошову суму, за яку воно
може бути реалізовано, тощо -коли арешт
може бути знято за постановою
державного виконавця, начальника
відділу державної виконавчої служби)
арешт з майна чи коштів може бути
знятий за рішенням суду.

Заявницею не зазначено, коли саме було
закінчено виконавче провадження, яким
саме чином, не зазначено, чи зверталася
вона до відділу державної виконавчої
служби з питання зняття арешту з майна,
результат такого звернення.

Крім того, виходячи з вищевикладеного,
у разі необхідності звернення до суду з
питання зняття арешту з майна, позовна
заява має відповідати вимогам ст. 119 ЦПК
України, а саме: позовна заява повинна
містити: ім'я (найменування)
відповідача, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номери засобів
зв'язку, якщо такі відомі.

Також, вказано неповні анкетні дані
заявниці (число, місяць та рік
народження, ідентифікаційний номер та
паспортні дані).

В заяві не вказано перелік документів,
що додаються до заяви.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України, до
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до чинного законодавства
України, ставка судового збору за
подання позовної заяви немайнового
характеру становить 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати, тобто
243,60 грн.

Таким чином, позивачеві необхідно
сплатити суму в розмірі 243,60 за
наступними реквізитами:

отримувач коштів Мелітопольське УДКСУ
(м. Мелітополь, Мелітопольський р-н),
22030001, код отримувача (код за ЄДРПОУ)
37968956, банк отримувача Мелітопольське
УДК ГУДКУ у Запорізькій обл., код банку
отримувача (МФО)813015, рахунок отримувача
0013, код класифікації доходів
бюджету 22030001, призначення платежу -
судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи
назва установи, організації позивача),
Мелітопольський міськрайонний суд
Запорізької області (назва суду, де
розглядається справа),
(суду, де розглядається справа).

Відсутність вказаних відомостей
унеможливлює вирішення питання про
відкриття провадження і, відповідно,
правильне вирішення справи.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя
встановивши, що позовна заява, подана
без додержання вимог, викладених у ст.
119-120 ЦПК України або не сплачено
судовий збір, постановляє ухвалу, в
якій зазначає підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст. 121, 209, 210 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з
нерухомого майна - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність
виправити зазначені недоліки заяви
протягом 3-х днів з дня отримання нею
ухвали. Роз'яснити, що інакше заява буде
вважатися неподаною та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ:
Л.В. Притуло