ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2014 р. суддя Дарницького
районного суду м. Києва Дубас В.А.,
розглянувши позовну заяву ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Київської
міської ради, треті особи: Департамент
містобудування та архітектури
виконавчого органу Київської міської
ради (Київської міської державної
адміністрації), Реєстраційна служба
Головного управління юстиції у м.Києві,
Київське міське бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об"єкти нерухомого майна
про зміну статусу житла, визнання права
приватної власності на самостійний
об"єкт нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до суду з позовом
про зміну статусу житла, визнання права
приватної власності на самостійний
об"єкт нерухомого майна.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд
приходить до висновку, що заява подана
з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Так, згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.6 ст.6 Закону України
«Про судовий збір» у разі якщо позов
подається одночасно кількома
позивачами до одного або кількох
відповідачів, судовий збір
обчислюється з урахуванням загальної
суми позову і сплачується кожним
позивачем пропорційно долі поданих
кожним з них вимог окремим платіжним
документом.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про
судовий збір» розмір ставки судового
збору із позовних заяв майнового
характеру становить 1 відсоток ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати та розмір ставки
судового збору із позовних заяв
немайнового характеру становить 0,2
розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України
«Про судовий збір» за подання позовної
заяви, що має одночасно майновий і
немайновий характер, судовий збір
сплачується за ставками, встановленими
для позовних заяв майнового та
немайнового характеру.

Встановлено, що позивачами не сплачено
судовий збір, хоча предметом позову є
зміна статусу квартири АДРЕСА_1 та
визнання права власності за позивачами
на вказану квартиру.

Враховуючи викладене, суд приходить до
висновку, що позивачам необхідно
пропорційно до вимог кожного сплатити
судовий збір у сумі 243 грн. 60 коп. за
позовні вимоги немайнового характеру,
як це передбачено ст.4 Закону України
"Про судовий збір".

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК
України ціна позову визначається у
позовах про визнання права власності
на майно або його витребування -
вартістю майна. Відповідно до положень
частини другої зазначеної статті, якщо
визначена позивачем ціна позову
вочевидь не відповідає дійсній
вартості спірного майна або на момент
пред'явлення позову встановити точну
його ціну неможливо, розмір судового
збору попередньо визначає суд з
наступним стягненням недоплаченого
або з поверненням переплаченого
судового збору відповідно до ціни
позову, встановленої судом при
вирішенні справи.

Враховуючи викладене та те, що зміст
позовних вимог стосується визнання
права власності на нерухоме майно, яке
знаходиться в місті Києві загальною
площею у 97,7 кв.м., суд приходить до
висновку про необхідність визначення
розміру судового збору, за вимогу
майнового характеру, за ставкою у 3
мінімальні заробітні плати, що складає
3654 грн. 00 коп. Окрім того, кожен з
позивачів має сплатити судовий збір
також пропорційно до позовних вимог, що
пред"явив.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України
представник, який має повноваження на
ведення справи в суді, може вчиняти від
імені особи, яку він представляє, усі
процесуальні дії, що їх має право
вчиняти ця особа.

Згідно з ч.1 п.1 ст.42 ЦПК України
повноваження представників сторін та
інших осіб, які беруть участь у справі,
мають бути посвідчені такими
документами: довіреністю фізичної
особи.

Крім того, згідно з ч.8 ст.119 ЦПК України
якщо позовна заява подається
представником позивача, до позовної
заяви додається довіреність чи інший
документ, що підтверджує його
повноваження.

З матеріалів позовної заяви,
вбачається, що до суду не надано
належних доказів на підтвердження
повноважень представника діяти від
імені та в інтересах позивачів ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, оскільки до матеріалів
справи подано лише копію довіреності
на представництво ОСОБА_6 від імені та
у інтересах лише ОСОБА_5

Крім того, позивачами не вказані номери
засобів зв'язку сторін, якщо такі
відомі, зокрема: позивачів та третіх
осіб.

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статті 119 ЦПК України, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду
у встановлений строк виконає вимоги,
визначені статтею 119 ЦПК України,
позовна заява вважається поданою в
день її первісного подання до суду.
Інакше заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що
провадження у справі неможливо
відкрити до усунення вказаних
недоліків, а тому заяву слід залишити
без руху, а позивачам надати строк для
їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5 до Київської міської ради, треті
особи: Департамент містобудування та
архітектури виконавчого органу
Київської міської ради (Київської
міської державної адміністрації),
Реєстраційна служба Головного
управління юстиції у м.Києві, Київське
міське бюро технічної інвентаризації
та реєстрації права власності на
об"єкти нерухомого майна про зміну
статусу житла, визнання права
приватної власності на самостійний
об"єкт нерухомого майна - залишити без
руху.

Надати позивачам строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачами
ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені
вимоги не будуть виконані заява буде
вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ
В.А. ДУБАС