УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2014
м.
Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області Бенца К.К.,
розглянувши позовну заяву ПАТ «Дельта
Банк» подану представником позивача -
ТзОВ «Про Консалтинг» в особі ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа - Державна
реєстраційна служба України про
звернення стягнення на предмет іпотеки
шляхом передачі та набуття у власність,
-

в с т а н о в и в :

Представник позивача ПАТ «Дельта Банк»
- ТзОВ «Про Консалтинг» в особі ОСОБА_1
звернувся до Ужгородського
міськрайонного суду з позовною заявою
до ОСОБА_2, третя особа - Державна
реєстраційна служба України про
звернення стягнення на предмет іпотеки
шляхом передачі та набуття у власність.

Зазначена позовна заява підлягає
залишенню без руху оскільки подана з
порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а
саме: заява повинна містити
найменування суду, до якого подається
заява; ім'я (найменування) позивача і
відповідача, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номери засобів
зв'язку, якщо такі відомі; зміст
позовних вимог; виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги;
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; перелік
документів, що додаються до заяв.

Відповідно до ч.4 ст.119 ЦПК України заява
повинна відповідати іншим вимогам,
встановлених законом.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України до
позовної заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору.

Питання проведення та оформлення
безготівкових рахунків регулюється
Інструкцією про безготівкові
розрахунки в Україні в національній
валюті, затвердженою Постановою НБУ №22
від 21.04.2004 р.:

Відповідно до п. 1.13 Інструкції, ця
Інструкція встановлює правила
використання під час здійснення
розрахункових операцій таких видів
платіжних інструментів: платіжного
доручення (додаток 2)

Відповідно до п. 2.7 Інструкції
примірник розрахункового документа
(незалежно від способу його
виготовлення), реєстр платіжних вимог,
які залишаються в банку, мають містити
відбиток печатки (якщо картка із
зразками підписів та відбитка печатки
містить відбиток печатки) і
підписи/підпис відповідальних/ої
осіб/особи.

Відповідно до п.2.8 Інструкції, під час
підписування розрахункового документа
не дозволяється використання
факсиміле, а також виправлення та
заповнення розрахункового документа в
кілька прийомів.

Відповідно до п. 42 ч. 2 Додатку 8 до
інструкції, одним з обов'язковим
реквізитом розрахункового документу
розрахунковий документ засвідчується
підписами керівника (його заступника) і
головного бухгалтера (його заступника)
банку або підписами уповноважених осіб
згідно з внутрішніми нормативними
документами банку та відповідального
виконавця банку.

Відповідно до п.п. 50 Додатку 8 до
інструкції, у розрахунковому документі
зазначається дата отримання банком
платника розрахункового документу, які
засвідчуються підписом
відповідального виконавця та
відбитком штампа банку.

Таким чином, платіжне доручення надане
до позову, оформлено з порушенням вимог
Інструкції, а саме: не містить
підписів керівника, головного
бухгалтера банку, а тільки підпис
невідомої особи без зазначення
прізвища, про яку не зазначено чи є
керівником ПАТ «Дельта Банк» або його
головним бухгалтером, або
відповідальним виконавцем банку.

Таким чином, платіжне доручення
оформлено з порушенням вимог
Інструкції, а саме: не містить підписів
керівника, головного бухгалтера банку,
а тому не може бути прийнято судом як
належний доказ сплати судового збору.

Тому слід надати до суду за формою,
встановленою Інструкцією про
безготівкові розрахунки в Україні в
національній валюті, затвердженою
постановою Національного банку
України за № 22 від 21.01.2004 року, із
зазначенням у платіжних дорученнях
обов'язкових для заповнення реквізитів
як то: підписів керівника, головного
бухгалтера банку, підписів
відповідального виконавця, відбитків
штампа банку, відміток про дату
реєстрації банком платіжного
доручення про сплату платежів до
бюджету, яким незалежно від дати
складання платником цього платіжного
доручення, є заповнення в платіжному
документі реквізиту "Дата надходження",
платіжні документи у підтвердження як
цієї оплати.

До позовної заяви позивачем додано
клопотання про витребування судом від
Державної реєстраційної служби у
формі витягу чи інформаційної довідки
інформацію про те чи було
зареєстровано обтяження на спірний
предмет іпотеки у Єдиному реєстрі
заборон відчуження об'єктів
нерухомого майна та у Державному
реєстрі іпотек та витребувати від ЖЕКу,
(організації обслуговуючої будинок ),
довідку про реєстрацію осіб у будинку,
який є предметом іпотеки, хоча
позивачем не надано підтвердження
неможливості отримання даних довідок
від вищевказаних органів .

Згідно ч.3 ст.10 Закону України «Про
іпотеку» Іпотекодержатель має право у
будь-який час протягом строку дії
іпотечного договору за умови
попереднього письмового повідомлення
іпотекодавця перевіряти документально
і в натурі наявність, стан, умови
збереження та користування предметом
іпотеки. Іпотекодавець зобов'язаний не
перешкоджати реалізації цього права
іпотекодержателем, надавати йому всі
документи, необхідні для перевірки
наявності, стану, умов збереження та
користування предметом іпотеки, а
також негайно на вимогу
іпотекодержателя забезпечити йому
фізичний доступ до предмета іпотеки.
Проведення іпотекодержателем
зазначеної перевірки не повинно
призупиняти користування предметом
іпотеки відповідно до його цільового
призначення або іншим чином порушувати
права іпотекодавця чи іншої особи, в
тимчасовому користуванні якої
знаходиться предмет іпотеки.

Крім того у змісті позовних вимог
відсутні вартість предмета іпотеки на
підставі оцінки предмета іпотеки
суб'єктом оціночної діяльності та всі
складові загального розміру майнових
вимог, що підлягають сплаті з вартості
предмета іпотеки.

Оскільки, відповідно до ст. 39 Закону
України «Про іпотеку» у разі
задоволення судом позову про звернення
стягнення на предмет іпотеки, суд
зобов'язаний у своєму рішенні
зазначити наступну інформацію:

- загальний розмір вимог та всі його
складові, що підлягають сплаті
іпотекодержателю з вартості предмета
іпотеки;

- опис нерухомого майна, за рахунок
якого підлягають задоволенню вимоги
іпотекодержателя;

- заходи щодо забезпечення збереження
предмета іпотеки або передачі його в
управління на період до його
реалізації, якщо такі необхідні;

- спосіб реалізації предмета іпотеки
шляхом проведення прилюдних торгів
або застосування процедури продажу,
встановленої статтею 38 цього Закону;
-

- пріоритет та розмір вимог інших
кредиторів, які підлягають задоволенню
з вартості предмета іпотеки.

Таким чином, представник позивача
повинен уточнити свої вимоги, з
урахуванням ст. ст. 37, 39 вказаного
закону.

Дослідивши матеріали справи приходжу
до переконання, що без зазначення
наведених вище обставин, вирішити
питання про відкриття провадження у
справі неможливо, вважаю за необхідне
позовну заяву залишити без руху та
надати позивачу строк для усунення
недоліків позовної заяви з врахуванням
вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу,або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Роз'яснити, що в разі усунення
недоліків у зазначений строк позовна
заява вважається поданою в день
первісного її подання до суду. Інакше
позовна заява вважається неподаною і
повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя
-

у х в а л и в:

Позовну заяву ПАТ «Дельта Банк» подану
представником позивача - ТзОВ «Про
Консалтинг» в особі ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
третя особа - Державна реєстраційна
служба України про звернення стягнення
на предмет іпотеки шляхом передачі та
набуття у власність - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність
виправити зазначені недоліки позовної
заяви до 15 вересня 2014 року, але не
більше п'яти днів з дня отримання копії
ухвали.

Роз'яснити, що інакше позовна заява
буде вважатися неподаною та повернута
позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду
К.К. Бенца