22-ц/775/844/2014(м)
Головуючий у 1-й інстанції Турченко О.В.
Доповідач Сорока Г.П.
е м У к р а ї н и
09 вересня 2014 року колегія суддів
судової палати у цивільних справах
Апеляційного суду Донецької області в
головуючого - Сорока Г.П.,
суддів - Гаврилової
Г.Л., Мироненко І.П.,
при секретарі - Бєльченко
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Маріуполі цивільну
справу за позовом Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
Донецькобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2
про стягнення заборгованості за
спожиту необліковану електроенергію,
за апеляційною скаргою ОСОБА_3, діючої в
інтересах недієздатного ОСОБА_2, на
рішення Жовтневого районного суду
міста Маріуполя Донецької області від
24 квітня 2014 року,-

В С Т А
Н О В И Л А :

14 січня 2014 року позивач Публічне
акціонерне товариство «ДТЕК
«Донецькобленерго» (далі ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго») звернувся до суду з
позовом до ОСОБА_1 про стягнення
заборгованості за спожиту, але
невраховану приладом обліку
електричну енергію в сумі 17312,66 грн.

В подальшому в ході розгляду справи
позивач уточнив свої вимоги, залучив
до участі у справі у якості
співвідповідача ОСОБА_2 та просив
стягнути з відповідачів солідарно на
користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго»
нарахування за Актом №189604 від 25.09.2013
року у вказаному розмірі та витрати по
сплаті судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач
посилався на те, що за місцем
проживання ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_1
25.09.2013 року представниками ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго» при технічній
перевірці дотримання вимог Правил
користування електричною енергією для
населення було встановлено самовільне
підключення розетки прихованою
електропроводкою, внаслідок чого
відбувалось без облікове споживання
електроенергії, про що було складено
Акт про порушення Правил КЕЕН №189604. На
підставі даного Акту визначено обсяг
та вартість спожитої, але неврахованої
приладом обліку електричної енергії
на загальну суму 17312,66 грн. В
добровільному порядку сума боргу не
погашена, тому просив стягнути цю суму
солідарно з відповідачів (а.с.2,32).

В ході судового розгляду справи на
підставі клопотання представника
позивача ухвалою суду від 13.03.2014 року
залучено в якості співвідповідача
ОСОБА_2

Рішенням Жовтневого районного суду
м.Маріуполя Донецької області від 24
квітня 2014 року (з урахуванням ухвали
суду від 06.06.2014 року про виправлення
описки) позов ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2
про стягнення заборгованості за
спожиту (недораховану) електроенергію
задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго» суму заборгованості
за спожиту, але невраховану приладом
обліку електричну енергію у розмірі
17312,66 грн.

Також стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ
«ДТЕК Донецькобленерго» судовий збір в
сумі 229,40грн.

У задоволенні решти позовних вимог
відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої
інстанції, ОСОБА_3, діючи в інтересах
підопічного ОСОБА_2 в апеляційній
скарзі просить рішення суду скасувати
та ухвалити нове рішення, яким стягнути
заборгованість за безобліково спожиту
електроенергію та судові витрати з
ОСОБА_1 При цьому посилається на
незаконність та необґрунтованість
рішення, невідповідність висновків
суду обставинам справи, порушення норм
матеріального та процесуального права.

Відповідач ОСОБА_1 після оголошеної
перерви в судове засідання 09.09.2014 року
не з'явився, про причини неявки суду не
повідомив, про час та місце судового
засідання був повідомлений своєчасно
телефонограмою, зареєстрованою у
встановленому порядку в журналі
телефонограм за №1481, що
підтверджується витягом з журналу
телефонограм. Тому, виходячи з положень
ст.305 ЦПК України колегія суддів дійшла
до висновку про можливість розгляду
справи у його відсутності.

Заслухавши суддю - доповідача,
пояснення ОСОБА_3, діючої в інтересах
підопічного ОСОБА_2, та її представника
ОСОБА_6, які доводи апеляційної скарги
підтримали, просили апеляційну скаргу
задовольнити, рішення суду першої
інстанції скасувати, ухвалити нове
рішення, яким заборгованість стягнути
з ОСОБА_1, а в задоволенні позову до
ОСОБА_2 відмовити, заперечення
представника ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго» ОСОБА_7, яка просила
апеляційну скаргу відхилити, рішення
суду залишити без зміни, перевіривши
матеріали справи в межах апеляційного
оскарження, обговоривши доводи
апеляційної скарги та враховуючи
пояснення відповідача ОСОБА_1, який в
судовому засіданні апеляційного суду
05.08.2014 року апеляційну скаргу визнав,
просив рішення суду скасувати та
стягнути з нього заборгованість за
безобліково спожиту електроенергію в
сумі 6000грн., а в решті вимог відмовити,
колегія суддів вважає, що апеляційна
скарга підлягає задоволенню з таких
підстав.

Згідно вимог ст.309 ЦПК України
підставами для скасування рішення суду
першої інстанції і ухвалення нового
рішення або зміни рішення є: 1) неповне
з'ясування судом обставин, що мають
значення для справи; 2) недоведеність
обставин, що мають значення для справи,
які суд вважав встановленими; 3)
невідповідність висновків суду
обставинам справи; 4) порушення або
неправильне застосування норм
матеріального або процесуального
права, а також розгляд і вирішення
справи неповноважним судом; участь в
ухваленні рішення судді, якому було
заявлено відвід на підставі обставин,
що викликали сумнів у неупередженості
судді, і заяву про його відвід визнано
судом апеляційної інстанції
обґрунтованою; ухвалення чи підписання
рішення не тим суддею, який розглянув
справу.

Задовольняючи позов частково та
стягуючи заборгованість за спожиту,
але не враховану приладом обліку
електроенергію в сумі 17312,66грн. з
ОСОБА_2, суд першої інстанції виходив з
доведеності факту самовільного
підключення розетки прихованою
проводкою поза приладом обліку в
квартирі, належній йому на праві
власності, та правильності нарахування
суми вартості безобліково спожитої
електроенергії. Враховуючи те, що Акт
про порушення ПКЕЕН складений
безпосередньо стосовно об'єкта
споживача - квартири, належної ОСОБА_2,
суд дійшов до висновку, що сума
нарахувань підлягає стягненню з ОСОБА_2
як власника житла, а вимоги до ОСОБА_1
задоволенню не підлягають, оскільки не
надано доказів щодо його права
власності (користування) на квартиру,
укладення з ним окремого договору про
послуги в сфері енергопостачання.

З такими висновками суду першої
інстанції колегія суддів в повній мірі
погодитись не може.

Згідно зі ст.26 Закону «Про енергетику»
споживання електричної енергії
можливе лише на підставі договору з
енергопостачальником. Споживання
енергії несе відповідальність за
порушення умов договору з
енергопостачальником та Правил
користування електричною енергією
згідно із законодавством України.

Відповідно до ст.27 Закону України «Про
електроенергетику» порушеннями в
електроенергетиці є, зокрема: крадіжка
електричної енергії, самовільне
підключення до об'єктів
електроенергетики і споживання
енергії без приладів обліку,
пошкодження приладів обліку, порушення
правил користування енергією.

Згідно з п.42 Правил користування
електроенергією для населення,
затвердженого Постановою КМУ від 26.07.1999
року №1357, споживач електричної
енергії зобов'язаний дотримуватися
вимог нормативно-технічних документів
та договору; забезпечувати належний
технічний стан та безпечну
експлуатацію своїх електроустановок
та побутових електроприладів;
забезпечувати збереження приладів
обліку і пломб на них у разі розміщення
приладу обліку в квартирі або на іншому
об'єкті споживача; узгоджувати з
енергопостачальником нові підключення
та переобладнання внутрішньої
електропроводки, здійснювані з метою
збільшення споживання електричної
потужності; оплачувати спожиту
електричну енергію та здійснювати інші
платежі відповідно до умов договору; та
інше.

Відповідно до положень п.48 зазначених
Правил споживач несе відповідальність
згідно із законодавством за порушення
правил користування електричною
енергією, розкрадання електричної
енергії у разі самовільного
підключення до електромереж і
споживання електричної енергії без
приладів обліку.

Згідно з п.53 вказаних Правил у разі
виявлення представником
енергопостачальника порушення
споживачем правил користування
електричною енергією, у тому числі
фактів розкрадання електричної
енергії, складається акт, який
підписується представником
енергопостачальника та споживачем.
Один примірник акта вручається
споживачу, другий залишається у
енергопостачальника. Споживач має
право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в
акті робиться позначка про відмову. Акт
вважається дійсним, якщо його
підписали три представники
енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил
розглядається комісією з розгляду
актів, що утворюється
енергопостачальником і складається не
менш як з трьох уповноважених
представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на
засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє
споживача не пізніше ніж за 20
календарних днів до дня засідання
комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не
розглядається у разі неповідомлення
або несвоєчасного повідомлення
споживача про час і дату засідання
комісії.

Рішення комісії з розгляду актів
оформляється протоколом, копія якого
видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація
про причетність споживача до порушення
цих Правил.

У разі причетності споживача до
порушення цих Правил у протоколі
зазначаються: відомості щодо обсягу та
вартості необлікованої електричної
енергії; розрахунок проведених
нарахувань з посиланням на відповідні
пункти цих Правил та затвердженої
постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562
Методики визначення обсягу та вартості
електричної енергії, не облікованої
внаслідок порушення споживачами
правил користування електричною
енергією.

У разі відмови споживача від сплати
вартості необлікованої електричної
енергії енергопостачальник
звертається з позовом до суду та має
право припинити постачання
електричної енергії після прийняття
судом рішення на користь
енергопостачальника (крім випадку
виявлення факту самовільного
підключення).

Якщо між споживачем і
енергопостачальником не досягнуто
згоди щодо користування електричною
енергією, її оплати, збереження
приладів обліку тощо, спірні питання
вирішуються в установленому
законодавством порядку.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1
на підставі рішення Жовтневого
районного суду м.Маріуполя від 03.02.2011
року, зареєстрованого в реєстрі прав
власності на нерухоме майно 28.02.2011 року,
належить на праві приватної власності
ОСОБА_2 (а.с.31,52-53).

25.09.2013 року представниками ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго» при проведенні
технічної перевірки дотримання вимог
Правил користування електричною
енергією для населення в квартирі
АДРЕСА_1 було виявлено самовільне
підключення розетки прихованою
електропроводкою поза приладом обліку
електроенергії до електромережі, яка
не є власністю енергопостачальника,
виявити яке неможливо при проведенні
контрольного огляду. За результатами
перевірки 25.09.2013 року був складений Акт
про порушення №189604 (а.с.4-6).

Акт підписаний трьома представниками
позивача, а також відповідачем ОСОБА_1
(сином власника квартири) без будь-яких
зауважень з відображенням характеру
порушення, січення проводу
самовільного підключення, приладів,
які використовувались для проведення
відповідних замірювань, часу та місця
засідання комісії з розгляду Акту та
роз'ясненням, що в разі неявки на
засідання комісії, акт буде
розглянутий без нього. В акті також
зазначено, що перевірка проводилась у
присутності споживача ОСОБА_1 та свідка
ОСОБА_8, а порушення допущені
споживачем ОСОБА_2

Згідно протоколу засідання комісії
Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго» №2819 від 31.10.2013 року,
розглянувши матеріали перевірки,
комісія прийняла рішення про
нарахування на підставі цього акту
споживачу до сплати суми збитків за
безоблікове споживання електричної
енергії в розмірі 17312,66грн. (а.с.6-8).

Доводи відповідачів в апеляційному
суді про незгоду з сумою нарахувань з
посиланням на період контрольного
огляду та відключення приладу обліку
від енергопостачання є безпідставними,
оскільки не випливають з обставин
справи та не грунтуються на вимогах
Методики визначення обсягу та вартості
електричної енергії, не облікованої
внаслідок порушення споживачем правил
користування електричною енергією,
затвердженої постановою НКРЕ №562 від
04.05.2006 року.

Відповідно до підпунктів 5,6 п.3.1, п.3.3
вказаної Методики в разі, якщо споживач
здійснив самовільне підключення
електроустановок, струмоприймачів або
електропроводки до електромережі
енергопостачальника або іншого
споживача (власника мереж) з порушенням
схеми обліку, чи до електромережі, що не
є власністю енергопостачальника, які
призвели до споживання необлікованої
електричної енергії, виявити які
представники постачальника
електроенергії під час проведення
контрольного огляду приладу обліку не
мали можливості, розрахунок вартості
не облікованої електричної енергії
здійснюється за добовою величиною
розрахункового споживання електричної
енергії, за тарифами для населення, що
діяли в період, за який розраховується
розмір вартості не облікованої
електроенергії, з дати останньої
технічної перевірки або допуску
електроустановки споживача в
експлуатацію (якщо технічна перевірка
в період з дати допуску
електроустановки в експлуатацію до
дати виявлення порушення не
проводилась) чи набуття прав власності
на об'єкт (приміщення), але не більше ніж
за три роки.

Згідно до п.3.5 Методики у разі виявлення
у споживача порушень, зазначених у
підпунктах 5,6 пункту 3.1 Методики,
добовий обсяг споживання електричної
енергії через проводи, якими здійснене
самовільне підключення або
підключення поза приладом обліку,
визначається за формулою (2.7) Методики.
Час самовільного підключення
приймається рівним 8 годинам.

Зі справи вбачається і це не
оспорюється сторонами, що самовільне
підключення розетки прихованою
проводкою було проведено від
центральних ввідних проводів в стіні
під щитком приладу обліку електричної
енергії. Прихована проводка виходить
із-за плінтуса в шафі (а.с.5-6). Дані
обставини не оспорювались
відповідачами і свідчать про те, що
порушення виявити було неможливо при
проведенні контрольного огляду
приладу обліку, зніманні показань
лічильника, а також при відключенні та
підключенні приладу обліку
електроенергії в квартирі, яке згідно
пояснень представника позивача в
судовому засіданні апеляційного суду
здійснювалося шляхом
вимкнення/включення запобіжників
приладу обліку електричної енергії та
його пломбування.

Тому відповідно до наведених положень
п.п.3,1,3.3 Методики нарахування сум за
Актом проводиться за період з дня
останньої технічної перевірки по день
виявлення порушень.

Як вбачається з наданої апеляційному
суду роздруківки особового рахунку
НОМЕР_1 остання технічна перевірка в
квартирі АДРЕСА_1 проводилась 17.03.2011
року (а.с.114-116).

Розрахунок суми нарахувань за Актом в
сумі 17312,66грн. проведений за період з
17.03.2011 року по 25.09.2013 року за діючими в
той час тарифами (а.с.6-7).

З огляду на наведене колегія суддів
вважає, що суд першої інстанції
правильно дійшов до висновку про
доведеність факту самовільного
підключення розетки прихованою
проводкою до неналежної
енергопостачальнику електромережі
поза приладом обліку електроенергії,
внаслідок чого відбувалось без
облікове споживання електричної
енергії, та що сума вартості
безобліково спожитої електроенергії
становить 17312,66грн., оскільки перевірка
проведена та Акт про порушення
складено у відповідності з вимогами
Правил користування електричною
енергією для населення, а розрахунок
збитків проведено відповідно до
положень Методики визначення обсягу та
вартості електричної енергії, не
облікованої внаслідок порушення
споживачем правил користування
електричною енергією, затверджених
постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, за
період з дня останньої технічної
перевірки по день виявлення порушення
відповідно до діючих тарифів та є
вірним. Жодних доказів на спростування
правильності розрахунку суми
нарахувань, а також доказів про те, що
технічна перевірка в даній квартирі
проводилась в інший період після 17.03.2011
року до виявлення порушення не надано
ні суду першої інстанції, ні
апеляційному суду.

Разом з тим колегія суддів не може
погодитись з висновком суду, що
зобов'язання по погашенню суми
вартості безобліково спожитої
електроенергії повинен нести
відповідач ОСОБА_2

Відповідно до положень ст.1 Закону
України «Про житлово-комунальні
послуги», ст.1 Закону України «Про
електроенергетику» споживачами
електроенергії є суб'єкти
господарської діяльності та фізичні
особи, які використовують енергію для
власних потреб на підставі договорів
про її продаж та купівлю.

Згідно з Правилами користування
електричною енергією для населення,
затвердженими постановою Кабінету
Міністрів України від 26 липня 1999 р. N 1357,
ці правила застосовуються для
врегулювання правовідносин між
споживачами і енергопостачальниками
незалежно від форм власності. При цьому
об'єкт споживача електричної енергії -
це житловий будинок, гараж, майстерня
або інша електрифікована споруда, що
належить споживачу на правах власності
або користування.

Відповідно до пункту 48 Правил,
відповідальність за порушення правил
користування електричною енергією
також несе споживач, у тому числі за
розкрадання електричної енергії у разі
самовільного підключення до
електромереж і споживання електричної
енергії без приладів обліку.

Таким чином, розглядаючи справи про
стягнення з особи заборгованості за
користування електричною енергією, що
завдана позаобліковим споживанням,
суду слід встановити, чи є ця особа
споживачем електричної енергії у сенсі
ст. 1 Закону та п. 2 Правил.

Зі справи вбачається і це не
оспорюється сторонами, що квартира
АДРЕСА_1 на праві власності належить
ОСОБА_2 та на його ім'я в ПАТ «ДТЕК
Донецькобленерго» відкритий особовий
рахунок НОМЕР_1.

Рішенням Жовтневого районного суду
м.Маріуполя Донецької області від
24.10.2012 року ОСОБА_2 визнаний
недієздатним, його опікуном призначена
ОСОБА_3, яка є його донькою. Це рішення
суду набрало законної сили 05.11.2012 року
(а.с.45).

Відповідно до ст.41 ЦК України
недієздатна особа не має права вчиняти
будь-якого правочину. Правочини від
імені недієздатної фізичної особи та в
її інтересах вчиняє її опікун, який
несе відповідальність за шкоду,
завдану недієздатною фізичною особою.

Разом з тим, зі справи вбачається, що,
залучивши до участі у справі
співвідповідачем ОСОБА_2, суд не
залучив до участі у справі в інтересах
недієздатної фізичної особи опікуна
ОСОБА_3, не з'ясував її думку щодо
заявлених вимог, про час та місце
розгляду справи її у встановленому
законом порядку не повідомив, позовну
заяву з доданими до неї матеріалами на
її адресу не направив та не з'ясував її
відношення до заявлених вимог, про що
свідчить відсутність у справі
будь-яких повідомлень про направлення
судової повістки та позовної заяви на
її адресу.

Оскаржуючи рішення суду та заперечуючи
проти позову ОСОБА_3 в апеляційній
скарзі та в судовому засіданні
апеляційного суду стверджувала, що її
підопічний ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1
придбав за біржовим контрактом в 2000
році, але в цій квартирі не проживає,
послугами з енергопостачання не
користується, квартиру передав за
договором найму в користування своєму
сину ОСОБА_1, який вселився в квартиру
разом зі своєю сім'єю та зареєструвався
в ній в 2008 році з дозволу батька з
умовою оплати житлово-комунальних
послуг, що він облаштував розетку
прихованою проводкою поза приладом
обліку, тому він як фактичний споживач
електроенергії повинен нести
відповідальність за свої неправомірні
дії.

В судовому засіданні апеляційного суду
05.08.2014 року ОСОБА_1 визнав, що батько
ОСОБА_2 в 2008 році дозволив йому разом з
сім'єю вселитися, зареєструватися та
проживати в спірній квартирі, а він
зобов'язався сплачувати
житлово-комунальні платежі в ній, в
квартирі проживає по теперішній час та
сплачує комунальні послуги, в тому
числі за електроенергію. Також визнав,
що він приблизно за рік до моменту
перевірки вмонтував розетку
прихованою проводкою поза приладом
обліку з метою зменшення витрат на
оплату спожитої електроенергії, тому
вважає, що він повинен нести
відповідальність по оплаті
нарахованих по акту сум, а не батько,
який в квартирі не проживав та не
користувався електроенергією.

Дані обставини, наведені ОСОБА_3 та
визнані ОСОБА_1 в судовому засіданні
апеляційного суду, представником
позивача не оспорювались.

Відповідно до вимог ч.1 ст.61 ЦПК України
визнані сторонами обставини не
підлягають доказуванню.

Крім того, з копії паспортів ОСОБА_2 і
ОСОБА_3, довідок ККП «УК «Західна» та
квартального комітету «Правий беріг»,
а також оглянутого апеляційним судом в
судовому засіданні 05.08.2014 року
паспорту ОСОБА_1 вбачається, що ОСОБА_2
в квартирі АДРЕСА_1 не зареєстрований
та не проживає, з 03.10.2008 року був
зареєстрований в АДРЕСА_1, а з 04.06.2013
року зареєстрований в АДРЕСА_2 за
місцем проживання опікуна, а ОСОБА_1
зареєстрований в спірній квартирі №3 з
17.10.2008 року та проживає в цій квартирі
разом з дружиною ОСОБА_8 та двома
доньками ОСОБА_5, 2004 року народження, і
ОСОБА_9, 2011 року народження, що
підтверджується (а.с.23,46-48,67-68,100,101).

З огляду на наведене, виходячи з того,
що з 2008 року користувачем житлового
приміщення квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1,
який разом з членами своєї сім'ї
вселився в жиле приміщення та
зареєструвався за даною адресою з
дозволу власника ОСОБА_2 та фактично
користується послугами з
енергопостачання, а також того, що він
самовільно облаштував розетку
прихованою проводкою поза приладом
обліку, що призвело до безоблікового
споживання електроенергії, що визнав
ОСОБА_1 та не оспорювалось опікуном
ОСОБА_2 і представником позивача,
колегія суддів вважає, що нарахована по
Акту сума вартості безобліково
спожитої електроенергії в розмірі
17312,66грн. на користь позивача підлягає
стягненню з ОСОБА_1, оскільки фактично
він є споживачем електроенергії, яку
використовував для власних потреб, та
безпосередньо його неправомірні дії
призвели до безоблікового споживання
електроенергії. Підстав для стягнення
цієї суми з недієздатного ОСОБА_2 у
справі не вбачається, оскільки він не
повинен відповідати за неправомірні
дії ОСОБА_1, які призвели до завдання
збитків позивачу. Колегія суддів
приходить до переконання, що за
наведених обставин саме таке рішення
буде законним та справедливим.

Суд першої інстанції, вирішуючи справу
у відсутності відповідачів, на
наведене уваги не звернув, що призвело
до помилкового висновку про стягнення
суми нарахувань за Актом з
недієздатного ОСОБА_2 Тому рішення суду
підлягає скасуванню з ухваленням
нового рішення про часткове
задоволення позову та стягнення суми
заборгованості за спожиту не враховану
приладом обліку електроенергію в
розмірі 17312,66грн. з ОСОБА_1 і відмову в
задоволені позову про стягнення
заборгованості з ОСОБА_2

Відповідно до вимог ст.88 ЦПК України з
ОСОБА_1 також підлягають стягненню на
користь позивача витрати по оплаті
судового збору при подачі позову до
суду у розмірі 229,40грн. та судовий збір у
розмірі 121,80грн. в дохід держави, оплата
якого була відстрочена ОСОБА_3 при
подачі апеляційної скарги.

Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_3 є
обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 307,309,313,314 ЦПК України,
колегія суддів, -

В И Р
І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, діючої в
інтересах недієздатного ОСОБА_2,
задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду
міста Маріуполя Донецької області від
24 квітня 2014 року скасувати.

Позов Публічного акціонерного
товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до
ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення
заборгованості за спожиту
необліковану електроенергію
задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, ІПН
НОМЕР_2, зареєстрованого за адресою:
АДРЕСА_1, на користь Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
Донецькобленерго» суму заборгованості
за спожиту, але невраховану приладом
обліку електричну енергію у розмірі
17312 (сімнадцять тисяч триста
дванадцять) гривень 66 копійок, у
відшкодування витрат по оплаті
судового збору 229 (двісті двадцять
дев'ять) гривень 40 копійок.

В задоволенні позову Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про
стягнення заборгованості за спожиту
необліковану електроенергію
відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави
судовий збір у розмірі 121 (сто двадцять
одна) гривень 80 копійок за подання
апеляційної скарги на розрахунковий
рахунок 0004, код класифікації
доходів бюджету 22030001, МФО 834016, банк
отримувача - ГУДКС України в Донецькій
області, код отримувача ,
отримувач - Державний бюджет м.Донецьк
Ворошиловський район, призначення
платежу - судовий збір за позовом (ПІБ
чи назва установи, організації
позивача), Апеляційний суд Донецької
області (м.Маріуполь), .

Рішення набирає законної сили з
моменту його проголошення та може бути
оскаржене в касаційному порядку
протягом двадцяти днів з дня набрання
законної сили шляхом подачі касаційної
скарги безпосередньо до суду
касаційної інстанції.

Головуючий :
Сорока Г.П.

Судді :
Мироненко І.П.

Гаврилова Г.Л.