Провадження № 2/161/4269/14
У Х В А Л А

05 вересня 2014 року суддя Луцького
міськрайонного суду Волинської
області Кирилюк В.Ф., вивчивши позовну
заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання
шлюбу, стягнення аліментів на
утримання малолітньої дитини та поділ
спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом
до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
стягнення аліментів на утримання
малолітньої дитини та поділ спільного
майна подружжя.

Однак дану позовну заяву слід
залишити без руху з наступних підстав.

В порушення ст.119 ЦПК України,
відповідно до якої позовна заява
повинна містити, зокрема ціну позову
щодо вимог майнового характеру,
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування, позивач не
зазначила ціну позову, не зазначила та
не надала суду доказів придбання майна
в шлюбі, вартості рухомого майна та
земельної ділянки.

Згідно ч.1 ст.3 Закону України "Про
судовий збір" за подання до суду
позовної заяви та іншої заяви,
передбаченої процесуальним
законодавством, справляється судовий
збір.

Відповідно до вимог ч.1 ст.4 цього ж
Закону судовий збір справляється у
відповідному розмірі від мінімальної
заробітної плати у місячному розмірі,
встановленої законом на 1 січня
календарного року, в якому відповідна
заява або скарга подається до суду, - у
відсотковому співвідношенні до ціни
позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст.82 ЦПК України суд,
враховуючи майновий стан сторони, може
своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
визначений строк, але не більше як до
ухвалення судового рішення у справі. З
зазначених підстав суд може зменшити
розмір належних до оплати судових
витрат, пов'язаних з розглядом справи,
або звільнити від їх оплати.

З позовної заяви вбачається, що
позивач просила відстрочити сплату
судового збору за подання позову про
розірвання шлюбу та поділ майна до
ухвалення рішення у справі в зв'язку з
тяжким матеріальним становищем, при
цьому не підтвердила таке матеріальне
становище належними доказами.

У відповідності до п.1 ч.13 ст.4
Закону України «Про судовий збір» за
подання позовної заяви про розірвання
шлюбу встановлюється ставка судового
збору в розмірі 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати, що становить 243,60 грн.

У відповідності до п.1 ч.2 ст.4
Закону України «Про судовий збір» за
подання позовної заяви майнового
характеру встановлюється ставка
судового збору в розмірі 1% ціни позову,
але не менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати мінімальної
заробітної плати, що становить 243,60 грн.
та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати - 3654 грн.

Отже, позивачу необхідно
визначити та підтвердити належними
доказами ціну позову, зазначити та
надати суду докази придбання майна в
шлюбі, визначити ринкову вартість
спірного майна та відповідно до
визначеної вартості сплатити судовий
збір на д/р № 0002, одержувач -м.
Луцьк 22030001, Банк - ГУДКУ у Волинській
області м.Луцьк, ЗКПО - 38009628, МФО-803014.

Оригінали документів,
підтверджуючих вартість нерухомого
майна, вартість рухомого майна та
квитанції про сплату судового збору,
слід надати суду для приєднання до
матеріалів справи.

Крім того, подаючи заяву про
витребування у Боратинської сільської
ради та банківських установах
відповідних доказів, позивач не
підтверджує суду, що подання таких
доказів є неможливим або, що у неї є
складнощі в поданні цих доказів.

У відповідності до ч.1 ст.121 ЦПК
України суддя, встановивши, що позовну
заяву подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, або не сплачено судовий збір,
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали.

Керуючись ст.ст.119, 121 ЦПК України, суддя,
-

У Х
В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
розірвання шлюбу, стягнення аліментів
на утримання малолітньої дитини та
поділ спільного майна подружжя -
залишити без руху, надавши позивачу
строк для усунення недоліків, який не
може перевищувати п'яти днів з дня
отримання копії ухвали.

У випадку невиконання ухвали
суду позовна заява вважається
неподаною і повертається позивачеві,
що не перешкоджає повторному зверненню
із заявою до суду, якщо перестануть
існувати обставини, що стали підставою
для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

В.Ф.Кирилюк