Справа № 0274/5624/14-ц Провадження №
Бердичівський міськрайонний суд
Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2014 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного
суду Житомирської області Корбут В.В.,
за участю секретаря судового засідання
Жмурко В.І.,

розглянувши цивільну справу за
позовомОСОБА_1, представником якої є
ОСОБА_2,доРайгородоцької сільської
ради Бердичівського району
Житомирської областіпровизначення
додаткового строку для прийняття
спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась з вказаним позовом, у
якому просить визначити їй додатковий
строк, достатній для подання заяви про
прийняття спадщини після брата -
ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1

Райгородоцька сільська рада
Бердичівського району Житомирської
області позов визнала, про що зазначено
у її заяві від 02.12.2014 р. (а. с. 21).

Судом з'ясовано, що ОСОБА_3 помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Райгородок
Бердичівського району Житомирської
області, що підтверджується повторно
виданим свідоцтвом про смерть серії
НОМЕР_1 від 04.07.2011 р. (а. с. 6).

ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_3, що
підтверджується свідоцтвом про
народження серії НОМЕР_2 від 05.02.1943 р.,
виданим повторно свідоцтвом про
народження серіїї НОМЕР_4 від 04.05.2008 р.,
виданим повторно свідоцтвом про шлюб
серії НОМЕР_3 від 10.08.2009 р. та свідоцтвом
про народження серії НОМЕР_5 (а. с. 7, 8, 9,
10).

Таким чином, зважаючи на зміст статей
1216 - 1218, 1222, 1223, 1258 та 1262 Цивільного
кодексу України, ОСОБА_1 є спадкоємцем
ОСОБА_3 другої черги за законом.

23.09.2014 р. ОСОБА_1 звернулась до
Бердичівської державної нотаріальної
контори Житомирської області з
проханням видати свідоцтво про право
на спадщину за законом після смерті
ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, проте
постановою про відмову у вчиненні
нотаріальної дії № 2349/02-31 від 23.09.2014 р.
держаного нотаріуса цієї нотаріальної
контори ОСОБА_4 ОСОБА_1 було відмовлено
у видачі відповідного свідоцтва про
право на спадщину у зв'язку з тим, що
ОСОБА_1 протягом строку, встановленого
статтею 1270 Цивільного кодексу України,
заяву про прийняття спадщини не подала,
а тому на підставі статті 1272
вважається, що вона спадщину не
прийняла (а. с. 5).

Згідно з частинами першою та другою
статті 1269 Цивільного кодексу України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

Частиною першою статті 1270 Цивільного
кодексу України передбачено, що для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Частинами першою та другою статті 1220
Цивільного кодексу України
встановлено, що спадщина відкривається
внаслідок смерті особи або оголошення
її померлою. Часом відкриття спадщини є
день смерті особи або день, з якого вона
оголошується померлою (частина третя
статті 46 цього Кодексу).

Таким чином, ОСОБА_1 як така, що на час
відкриття спадщини постійно із братом -
ОСОБА_3 у с. Райгородок Бердичівського
району Житомирської області не
проживала (що випливає з відмітки про
прописку на 11-й сторінці її паспорту та
постанови про відмову у вчиненні
нотаріальної дії № 2349/02-31 від 23.09.2014 р.
держаного нотаріуса Бердичівської
державної нотаріальної контори
Житомирської області ОСОБА_4, а. с. 3, 5),
для прийняття спадщини повинна була
подати нотаріусу заяву про прийняття
спадщини протягом шести місяців з дня
смерті брата (ІНФОРМАЦІЯ_1), тобто до
26.01.2006 р., проте не зробила цього.

Частинами першою та другою статті 1272
Цивільного кодексу України визначено,
що якщо спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За письмовою згодою
спадкоємців, які прийняли спадщину,
спадкоємець, який пропустив строк для
прийняття спадщини, може подати заяву
про прийняття спадщини нотаріусу за
місцем відкриття спадщини.

Між тим, ОСОБА_1, будучи спадкоємцем,
який пропустив строк для прийняття
спадщини, позбавлена можливості подати
заяву про прийняття спадщини нотаріусу
на підставі письмової згоди інших
спадкоємців, які прийняли спадщину, у
зв'язку з відсутністю останніх, що
підтверджується листом № 3166/02-14 від
16.12.2014 р. Бердичівської державної
нотаріальної контори Житомирської
області та доданими до нього
документами (а. с. 34 - 51).

Враховуючи викладене, суд приходить до
висновку, що ОСОБА_1 є єдиним
спадкоємцем ОСОБА_3, який бажав та бажає
прийняти спадщину.

Відповідно до частини третьої статті
1272 Цивільного кодексу України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно з абзацом шостим пункту 24
постанови від 30.05.2008 р. № 7 Пленуму
Верховного Суду України "Про судову
практику у справах про спадкування"
вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з матеріалів справи,
ОСОБА_1 є особою похилого віку -
народилась ІНФОРМАЦІЯ_2., є інвалідом
першої групи, інвалідність встановлена
безстроково, має незадовільний стан
здоров'я (а. с. 3, 25, 26 - 29).

За таких оса твин суд вважає, що ОСОБА_1
не подала у передбачений статтею 1270
Цивільного кодексу України строк заяву
про прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, в силу
похилого віку та незадовільного стану
свого здоров'я, тобто з поважних причин.

Зважаючи на наведене, суд приходить до
висновку, що наявні законні підстави
для задоволення позову.

Крім того, суд звертає увагу на те, що
визначення ОСОБА_1 додаткового строку
для подання заяви про прийняття
спадщини після смерті брата - ОСОБА_3,
буде відповідати таким загальним
засадам цивільного законодавства як
справедливість, добросовісність та
розумність (пункт 6 частини першої
статті 3 Цивільного кодексу України),
оскільки, як зазначалось вище, вона є
єдиним спадкоємцем, який бажав та бажає
прийняти спадщину.

Як вказувалось раніше, Райгородоцька
сільська рада Бердичівського району
Житомирської області позов визнала.

Суд вважає, що таке визнання не
суперечить законодавству України, не
порушує прав, свобод чи інтересів інших
осіб.

Частиною четвертою статті 174
Цивільного процесуального кодексу
України встановлено, що у разі визнання
відповідачем позову суд за наявності
для того законних підстав ухвалює
рішення про задоволення позову. Якщо
визнання відповідачем позову
суперечить закону або порушує права,
свободи чи інтереси інших осіб, суд
постановляє ухвалу про відмову у
прийнятті визнання відповідачем
позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи викладене, позов ОСОБА_1
підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 1 - 4, 7, 8, 10, 11, 15, 18, 57 -
60, 64, 174, 208, 209, 212 - 215 Цивільного
процесуального кодексу України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, яка народилась
ІНФОРМАЦІЯ_2., додатковий строк для
подання заяви про прийняття спадщини
після смерті брата - ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1, - три місяці з дня набрання
рішенням законної сили.

Роз'яснити, що:

- рішення набирає законної сили після
закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано;

- у разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом;

- апеляційна скарга на рішення може
бути подана до Апеляційного суду
Житомирської області через
Бердичівський міськрайонний суд
Житомирської області протягом десяти
днів з дня його проголошення;

- особи, які брали участь у справі, але
не були присутні у судовому засіданні
під час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Суддя
В.В. Корбут