МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ
вул. Фрунзе, 35, смт. Макарів, Київська
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" червня 2014 р.
Справа № 370/1293/14-ц

Макарівський районний суд
Київської області в складі головуючого
судді Тандира О.В., при секретарі
Захарченко Т.М., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду в смт. Макарів справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа -
Реєстраційна служба Макарівського
районного управління юстиції
Київської області про визнання права
власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до
Макарівського районного суду з
позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач),
третя особа - Реєстраційна служба
Макарівського районного управління
юстиції Київської області, в якому
просив визнати за ним в порядку
спадкування за законом після смерті
матері - ОСОБА_3, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на 3/5
частини домоволодіння, що розташоване
по АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог
посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер
його батько - ОСОБА_4, після смерті якого
відкрилась спадщина на 3/5 частини
домоволодіння, що розташоване по
АДРЕСА_1, власником іншої частини (а
саме 2/5) згаданого домоволодіння є
рідна сестра померлого - ОСОБА_2.

Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняла
мати позивача, а дружина померлого -
ОСОБА_3, яка ІНФОРМАЦІЯ_1 також померла,
після чого відкрилась спадщина на
згадану частину житлового будинку з
відповідною часткою господарських
споруд. Позивач спадщину після смерті
матері прийняв, вступивши в управління
та володіння спадковим майном
відповідно до вимог ст. ст. 548, 549
Цивільного кодексу Української РСР, що
діяв на момент відкриття спадщини.
Інших спадкоємців немає. Проте,
отримати у встановленому
законодавством порядку свідоцтво про
право на спадщину на вказане нерухоме
майно він не має змоги, оскільки
правовстановлюючий документ на
зазначене майно, а ні батько, а ні мати
за життя належним чином не оформили.

Позивач в судове засідання не прибув, в
своїй письмовій заяві просив
розглядати справу без його участі,
позовні вимоги підтримав та просив їх
задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 також надіслала до
суду письмову заяву, в якій просила
розглянути справу без її участі, позов
визнала.

Третя особа в своєму листі просила
слухати справу у відсутності її
представника.

Дослідивши письмові матеріали справи,
суд встановив наступні факти та
відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача
ОСОБА_4, що підтверджується
відповідними документами, копії яких
містяться в матеріалах справи:
свідоцтвом про смерть ОСОБА_4 серії
НОМЕР_1, видане 31.08.1996 року Бишівською
сільською радою Макарівського району
Київської області, та свідоцтвом про
народження позивача серії НОМЕР_2,
видане повторно 20.10.1956 року Бишівським
бюро ЗАГС.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась
спадщина, зокрема на 3/5 частини
домоволодіння, що розташоване по
АДРЕСА_1 (особовий запис НОМЕР_3 в
погосподарській книзі №7 за 2011-2015 роки
Бишівської сільської ради). Як вказав
позивач, та про що не заперечив
відповідач, власником іншої частини (а
саме 2/5) згаданого домоволодіння є
рідна сестра померлого - ОСОБА_2.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 524 Цивільного
кодексу Української РСР, що діяв на
момент відкриття спадщини,
спадкоємство здійснюється за законом і
за заповітом. Спадкоємство за законом
має місце, коли і оскільки воно не
змінено заповітом.

Відповідно до ст.529 Цивільного
кодексу Української РСР, при
спадкоємстві за законом спадкоємцями
першої черги є, в рівних частках, діти
(у тому числі усиновлені), дружина і
батьки (усиновителі) померлого. До
числа спадкоємців першої черги
належить також дитина померлого, яка
народилася після його смерті.

Відповідно до ст. 549 Цивільного
кодексу Української РСР, визнається, що
спадкоємець прийняв спадщину, якщо він
фактично вступив в управління або
володіння

спадковим майном; якщо він подав
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини. Зазначені дії
повинні бути вчинені протягом шести
місяців з дня відкриття спадщини.

Як вбачається з архівної довідки
Київського обласного нотаріального
архіву №01-17-1752 від 20.06.2014 року спадкова
справа після смерті ОСОБА_4, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_2, не заводилась та не
видавалась, що свідчить про
відсутність спадкоємців, які б могли
прийняти спадщину шляхом подачі до
нотаріуса за місцем відкриття
спадщини заяв про прийняття спадщини.

Проте, як вбачається з довідки
№647, виданої 02.06.2014 року Бишівською
сільською радою Макарівського району
Київської області, спадщину після
смерті ОСОБА_4 прийняла його дружина -
ОСОБА_3, яка до шести місяців фактично
вступила в управління та володіння
спадковим майном.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла
(свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4,
видане 18.10.2001 року Бишівською сільською
радою Макарівського району).

Після її смерті відкрилась
спадщина на 3/5 частини домоволодіння,
що розташоване по АДРЕСА_1, та яку вона
прийняла у спадок після смерті
чоловіка ОСОБА_4

До спадкоємців першої черги за
законом після смерті ОСОБА_3 належить
її син (позивач у справі) - ОСОБА_1
(свідоцтво про народження серії НОМЕР_2,
видане повторно 20.10.1956 року Бишівським
бюро ЗАГС), який спадщину після смерті
матері прийняв, вступивши відповідно
до вимог ст. 549 Цивільного кодексу
Української РСР, що діяв на момент
відкриття спадщини, в управління та
володіння спадковим майно, що
підтверджується довідкою №648 від 02.06.2014
року Бишівської сільської ради
Макарівського району Київської
області.

Інші спадкоємці майна померлої ОСОБА_3,
які би спадщину прийняли, судом не
встановлені, що підтверджується
відсутністю відповідних заяв щодо
прийняття спадщини, що вбачається з
відповіді Макарівської районної
державної нотаріальної контори №1383/0116
від 12.06.2014 року, де зазначено, що
спадкова справа до майна померлої
ОСОБА_3 за даними спадкового реєстру та
алфавітної книги не заводилась.

Однак, державний нотаріус
Макарівської районної державної
нотаріальної контори своїм листом
№1319/02-31 від 03.06.2014 року відмовив
позивачу у видачі відповідного
свідоцтва про право на спадщину за
законом на 3/5 частини згаданого
домоволодіння, що розташоване по
АДРЕСА_1, оскільки правовстановлюючий
документ на зазначене домоволодіння
спадкодавці (а ні батько, а ні мати
позивача) за життя належним чином не
оформили.

Те, що 3/5 частини домоволодіння по
АДРЕСА_1 належало померлому ОСОБА_4
підтверджується особовим записом
НОМЕР_3 в погосподарській книзі №07 за
2011-2015 роки Бишівської сільської ради
Макарівського району.

Відповідно до технічного
паспорту, виданого КП КОР «Північним
бюро технічної інвентаризації», до
складу домоволодіння за вказаною вище
адресою в цілому входить: житловий
будинок загальною площею 125,6 кв.м.,
житловою площею 70,8 кв.м. - під літерою
«А», житлова прибудова «А.», вбиральня
«Д», гараж «Е», сарай «И», ворота з
хвірткою №5, огорожа №6, свердловин №8,
вартістю 103023 грн.

Відповідно до ст. 548 Цивільного
кодексу УРСР для придбання спадщини
необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.
Не допускається прийняття спадщини під
умовою або з застереженням. Прийняття
спадщини визнається належною
спадкодавцеві з моменту відкриття
спадщини.

Відповідно до ст.549 Цивільного
кодексу УРСР визнається, що
спадкоємець прийняв спадщину, якщо він
фактично вступив в управління або
володіння спадковим майном протягом
шести місяців з дня відкриття спадщини.

Враховуючи викладене, а також
приймаючи до уваги, що визнання
відповідачем позову не суперечить
закону та не порушує права та
охоронювані законом інтереси інших
осіб, то суд вважає за можливе його
прийняти, а позов на цій підставі
задовольнити.

Керуючись ст.ст. 534, 548, 549 Цивільного
кодексу УРСР, ст.ст. 3, 58-61, 79, 174, 212-215, 218,
223, 294 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя
особа - Реєстраційна служба
Макарівського районного управління
юстиції Київської області про
визнання права власності на спадкове
майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право
власності на спадкове майно за законом,
що залишилось після смерті ОСОБА_3, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_1, та яке
складається з 3/5 частин домоволодіння
по АДРЕСА_1, до складу якого входить:
житловий будинок загальною площею 125,6
кв.м., житловою площею 70,8 кв.м. - під
літерою «А», житлова прибудова «А.»,
вбиральня «Д», гараж «Е», сарай «И»,
ворота з хвірткою №5, огорожа №6,
свердловин №8, вартістю 103023 грн.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду Київської області
через суд, що його ухвалив протягом
десяти днів з моменту його
проголошення, а особами, що не були
присутні у судовому засіданні при його
проголошенні - з моменту отримання його
копії.

Рішення суду набирає законної сили
відповідно до вимог ст. 223 ЦПК України.

Головуючий

О.В. Тандир