АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 755/4641/14-ц
Головуючий у 1-ій інстанції - Антипова
Апеляційне провадження № 22-ц/796/9048 /2014
Доповідач - Музичко С.Г.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2014 року колегія суддів
Судової палати з розгляду цивільних
справ Апеляційного суду м.Києва в
складі:

у складі Головуючого -
Музичко С.Г.

Суддів -
Семенюк Т.А. Кравець В.А.,

при секретарі -
Круглику В.В.

розглянула у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа:
Головне управління юстиції в м. Києві
про визнання додаткового строку для
прийняття спадщини, за апеляційною
скаргою представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4
на рішення Дніпровського районного
суду м. Києва від 20 травня 2014 року,

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Дніпровського районного суду
м. Києва від 20 травня 2014 року позов
ОСОБА_2 про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини,
задоволено. Визначено ОСОБА_2
додатковий строк для подання заяви про
прийняття спадщини після смерті батька
ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року - 3
місяці після набрання рішенням
законної сили.

Не погоджуючись з рішенням суду,
представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 подала
апеляційну скаргу, в якій просить
оскаржуване рішення скасувати,
посилаючись на те, що рішення суду є
незаконним та необґрунтованим,
прийнятим з порушенням норм
процесуального та матеріального права.

В судовому засіданні апеляційного
суду представник позивача ОСОБА_6 проти
задоволення апеляційної скарги
заперечувала, вважаючи, що рішення суду
першої інстанції є законним і
обґрунтованим. Представник
відповідача ОСОБА_7 просив рішення суду
першої інстанції скасувати в повному
обсязі.

Перевіривши законність та
обґрунтованість оскаржуваного рішення
в межах доводів апеляційної скарги та
пред'явлених в суді першої інстанції
вимог, колегія дійшла висновку, що
апеляційна скарга підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позовні вимоги, суд
першої інстанції виходив із того, що
позивач є спадкоємцем померлого за
заповітом, однак ним пропущено
шестимісячний строк, встановлений
законодавством, для прийняття
спадщини. Причини, які перешкоджали
позивачу своєчасно звернутись із
заявою до нотаріальної контори про
прийняття спадщини є поважними.

Колегія суддів не погоджується з
рішенням суду першої інстанції з
огляду на наступне.

Відповідно до ст.1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати заяву про прийняття
спадщини. Заява про прийняття спадщини
подається спадкоємцем особисто.

Згідно ст. 1272 ЦК України якщо
спадкоємець протягом
строку,встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За письмовою згодою
спадкоємців, які прийняли спадщину,
спадкоємець, який пропустив строк для
прийняття спадщини, може подати заяву
про прийняття спадщини до нотаріальної
контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо
спадкоємець пропустив шестимісячний
строк для подання заяви про прийняття
спадщини з поважних причин, закон
гарантує йому право на звернення до
суду з позовом про визначення
додаткового строку на подання такої
заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24
постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про
судову практику у справах про
спадкування» роз'яснив, що, вирішуючи
питання визначення особі додаткового
строку, суд досліджує поважність
причини пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини слід також
враховувати, що додатковий строк
визначається у разі, якщо суд визнає
причини пропуску строку для прийняття
спадщини поважними. У зазначеній
категорії справ є обов'язковим
обґрунтування в мотивувальній частині
судового рішення поважності причин
пропуску строку для подання заяви про
прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними
такі причини пропуску строку для
подання заяви про прийняття спадщини
як юридична необізнаність позивача
щодо строку та порядку прийняття
спадщини, необізнаність особи про
наявність спадкового майна, похилий
вік, непрацездатність, незнання про
існування заповіту, встановлення судом
факту, що має юридичне значення для
прийняття спадщини (наприклад,
встановлення факту проживання однією
сім'єю), невизначеність між
спадкоємцями хто буде приймати
спадщину, відсутність коштів для
проїзду до місця відкриття спадщини,
несприятливі погодні умови.

Судом першої інстанції встановлено, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер - ОСОБА_5, батько
позивача.

17.08.2001 року ОСОБА_5 було складено
заповіт, який посвідчений Десятою
Київською Державною нотаріальною
конторою та зареєстрований № 1у-582, за
яким спадкодавець заповів належну йому
на праві власності квартиру АДРЕСА_1,
сину ОСОБА_3, 2/3 частини квартири та
доньці ОСОБА_2, 1/3 частини квартири.(а.с.7)

Встановлено, що 11.02.2014 року Десятою
Київською Державною нотаріальною
конторою, позивача було повідомлено
про те, що позивачем пропущено
шестимісячний строк для прийняття.

Як на підставу задоволення своїх вимог,
позивач вказала на те, що вона не була
обізнаний про смерть спадкодавця,
випадково від листа нотаріальної
контори № 386/02-14 про заведення
спадкової справи, дізналась про смерть
батька.

Проте, колегія суддів з такими доводами
ОСОБА_2 не погоджується, оскільки вона,
як претендент на спадщину та родич
померлого протягом трьох років не
цікавилась життям батька.

Разом з цим, неотримання інформації про
смерть батька, за обставин даної
справи, не може бути визнано поважною
причиною пропуску строку для прийняття
спадщини, оскільки у відповідності з
вимогами закону та моральними засадами
суспільства повнолітні дочка, син
зобов'язані піклуватись про батьків,
проявляти про них турботу, а відтак й
цікавитись їх станом здоров'я та
умовами життя.

Таким чином, наведені позивачем
причини пропуску строку прийняття
спадщини не можуть бути визнані
об'єктивними, непереборними та
істотними, а отже висновки суду з цього
питання не є обґрунтованими, оскільки
позивач не надав суду безспірних,
належних і допустимих доказів, які б
давали підстави вважати пропуск строку
прийняття спадщини з поважних причин.

З огляду на викладене, колегія суддів
приходить до висновку про те, що
оскільки позивачем пропущено строк
прийняття спадщини з причин, які не є
об'єктивними, непереборними та
істотними, а відтак не є й поважними, то
законні підстави для задоволення
заявленої вимоги про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини
відсутні.Керуючись ст.ст.
303,304,307,309,313,314,316 ЦПК України, колегія
суддів,-

в и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3
- ОСОБА_4 задовольнити.

Рішення Дніпровського районного суду
м. Києва від 20 травня 2014 року, скасувати
та ухвалити нове рішення наступного
змісту.

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
третя особа: Головне управління
юстиції в м. Києві про визнання
додаткового строку для прийняття
спадщини відмовити.

Рішення набирає законної сили з
моменту її проголошення, але може бути
оскаржена протягом двадцяти днів до
Вищого спеціалізованого суду України
з розгляду цивільних і кримінальних
справ шляхом подачі касаційної скарги
до цього суду.

Головуючий
Судді