Справа № 760/2774/14-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2014 року

м. Київ

17 березня 2014 року суддя Солом'янського
районного суду м. Києва Українець В.В.,
розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до
Публічного акціонерного товариства
«Науково-Виробниче Підприємство
«Більшовик» про стягнення нарахованої,
але не виплаченої заробітної плати,
середнього заробітку за час затримки
розрахунку при звільненні, моральної
шкоди, перевіривши виконання вимог
статті 121 ЦПК України,

в с т а н о в и в:

10 лютого 2014 року ОСОБА_1 звернувся в суд
з позовом до ПАТ «Науково-Виробниче
Підприємство «Більшовик» про
стягнення нарахованої, але не
виплаченої заробітної плати,
середнього заробітку за час затримки
розрахунку при звільненні, моральної
шкоди.

Ухвалою судді Солом'янського районного
суду м. Києва від 14 лютого 2014 року
позовна заява залишена без руху та
надано строк на усунення її недоліків
терміном п'ять днів з моменту отримання
копії ухвали.

Відповідно до цієї ухвали позовна
заява не відповідає вимогам пунктів 5, 6
ч. 2 ст. 119 ЦПК України, відповідно до
яких позовна заява повинна містити:
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги та зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 96 ЦПК України
судовий наказ може бути видано, у разі
якщо заявлено вимогу про стягнення
нарахованої, але не виплаченої
працівникові суми заробітної плати.

Згідно з ч. 3 ст. 118 ЦПК України позовна
заява щодо вимог, визначених у частині
першій статті 96 цього кодексу, може
бути подана тільки в разі відмови у
прийнятті заяви про видачу судового
наказу або скасування його судом.

Відповідно до ч. 6 ст. 119 ЦПК України до
позовної заяви, що подається у
випадках, визначених частиною третьою
статті 118 цього кодексу, мають бути
подані копії ухвали про відмову у
прийнятті заяви про видачу судового
наказу або ухвали про скасування
судового наказу.

Зазначені документи позивачем суду не
надані. Відсутній такий документ
(ухвала суду) і в переліку додатків до
позовної заяви. Таким чином, позивачем
у заяві не зазначено, з яких правових
підстав він звернувся до суду з вимогою
про стягнення нарахованої, але не
виплаченої суми заробітної плати в
порядку позовного провадження. Інші
вимоги позовної заяви не потребують
попереднього звернення в наказному
провадженні, проте пов'язані з
первинною вимогою - фактом
встановлення невиплати заробітної
плати.

Крім того, порушуючи питання про
відшкодування моральної шкоди, позивач
у своїй заяві не навів обґрунтування
своїх вимог. Відповідно до роз'яснень,
викладених у п. 4 постанови Пленуму
Верховного Суду України № 4 від 31
березня 1995 року «Про судову практику в
справах про відшкодування моральної
(немайнової) шкоди» у позовній заяві
про відшкодування моральної
(немайнової) шкоди має бути зазначено, в
чому ця шкода полягає, якими
неправомірними діями чи бездіяльністю
її заподіяно позивачеві, з яких
міркувань він виходив, визначаючи
розмір шкоди, та якими доказами це
підтверджується.

Ухвала судді Солом'янського районного
суду м. Києва від 14 лютого 2014 року
отримана позивачем 05 березня 2014 року.

Станом на 17 березня 2014 року до суду не
подано будь-яких заяв чи клопотань про
поновлення чи продовження строку для
усунення вказаних недоліків.

Згідно з ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо
позивач відповідно до ухвали суду у
встановлений строк виконає вимоги,
визначені статтями 119 і 120 цього
Кодексу, сплатить суму судового збору,
позовна заява вважається поданою в
день первісного її подання до суду.
Інакше заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

Вбачається, що вимоги ухвали від 14
лютого 2014 року про залишення заяви без
руху позивачами не виконано, для
виконання було достатньо часу,
наслідки невиконання вимог ухвали були
роз'яснені.

З огляду на наведене, позовну заяву
необхідно визнати неподаною та
повернути позивачу.

Керуючись ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного
акціонерного товариства
«Науково-Виробниче Підприємство
«Більшовик» про стягнення нарахованої,
але не виплаченої заробітної плати,
середнього заробітку за час затримки
розрахунку при звільненні, моральної
шкоди вважати неподаною та повернути
позивачу.

Роз'яснити, що повернення заяви не
перешкоджає повторному зверненню із
заявою до суду, якщо перестануть
існувати обставини, що стали підставою
для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду міста Києва через
суд першої інстанції шляхом подання
апеляційної скарги протягом п'яти днів
з дня отримання копії ухвали.

Суддя: