Провадження по справі № 2/635/4750/2013
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 березня 2014 року
Суддя Харківського районного
суду Харківської області Савченко Д.М.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в смт
Покотилівка Харківського району
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа Пісочинська
селищна рада, про визнання права
власності в порядку спадкування та
усунення перешкод у здійсненні права
Позивач, ОСОБА_1, звернувся до суду з
позовом до ОСОБА_2, третя особа
Пісочинська селищна рада, в якому, з
урахуванням уточнень, просить визнати
за ним право власності на ? частину
житлового будинку літ. «А-1» загальною
площею 58,6 кв. м, житловою площею 24,7 кв. м,
розташованого за адресою: АДРЕСА_1, в
порядку спадкування за законом після
смерті батька - ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_3; усунути перешкоди у
здійсненні права користування та
розпорядження належною йому на праві
власності ? частиною житлового будинку
літ. «А-1» загальною площею 58,6 кв. м,
житловою площею 24,7 кв. м, розташованого
за адресою: АДРЕСА_1, шляхом
зобов'язання ОСОБА_2 звільнити належну
йому на праві власності ? частину
житлового будинку літ. «А-1» загальною
площею 58,6 кв. м, житловою площею 24,7 кв. м,
розташованого за адресою: АДРЕСА_1,
Позовні вимоги обґрунтовуються
тим, що право власності на житловий
будинок АДРЕСА_1 зареєстровано в 1/2
частині за ОСОБА_3 та в 1/2 частині за
відповідачем. Батько позивача ОСОБА_3
помер ІНФОРМАЦІЯ_3. Після його смерті
позивач є єдиним спадкоємцем за
заповітом, у встановлений законом
шестимісячний строк позивач прийняв
спадщину шляхом звернення до
держнотконтори із заявою про прийняття
спадщини, але держнотконторою було
відмовлено в оформленні спадщини та
рекомендовано звернутися до суду з
причини неможливості надання КП
«ХРБТІ» витягу з реєстру прав
власності на вказаний житловий
будинок, якому передує проведення
інвентаризаційних робіт, які
здійснюються за обов'язковою участю
власників будинку, оскільки відповідач
- співвласниця зазначеного будинку,
відмовилася від участі у будь-яких
інвентаризаційно-оцінювальних роботах
із забороною працівникам БТІ проводити
обстеження даного об'єкту нерухомості.
У судове засідання позивач не
з'явився, про час та місце розгляду
справи повідомлений належним чином,
подав заяву про розгляд справи за його
відсутності, в якій проти ухвалення
заочного рішення не заперечував, у
зв'язку з чим суд вважає за можливе
розглядати справу без участі позивача
на підставі наявних у справі доказів.
Відповідач у судове засідання не
з'явилась, про час та місце розгляду
справи повідомлена належним чином,
подала телефонограму з проханням
відкласти розгляд справи у зв'язку з
перебуванням на лікуванні.
З цього приводу суд зазначає, що
відповідач неодноразово не з'являлась
у судові засідання, при цьому доказів
поважності причин неявки не подавала;
на підтвердження неможливості явки в
судове засідання 13.03.2014 року доказів
також не надала; крім того, у справі
може брати участь уповноважений
представник відповідача.
Враховуючи викладене, а також беручи до
уваги тривалий строк розгляду справи,
суд вважає за можливе проводити
розгляд справи за відсутності
відповідача та ухвалити заочне
рішення.

Враховуючи, що розгляд справи
відбувався у відсутності осіб, які
беруть участь у справі, відповідно до ч.
2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового
процесу за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, судом
встановлено наступні фактичні
обставини.

Згідно з копією свідоцтва про
народження, позивач, ОСОБА_1, народився
ІНФОРМАЦІЯ_1, батько - ОСОБА_3, мати -
ОСОБА_4.

Батько позивача - ОСОБА_3, помер
ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується копією
свідоцтва про смерть від 10.05.2012 року.

Згідно із заповітом від 13.11.2011 року,
посвідченим державним нотаріусом
Другої Харківської державної
нотаріальної контори, ОСОБА_3 все майно
заповідав сину, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Заявою від 25 травня 2012 року до Другої
державної нотаріальної контори
позивач прийняв спадщину по заповіту
після смерті батька ОСОБА_3.

Заявою від 27.11.2012 року мати позивача
ОСОБА_4 відмовилась від прийняття
спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3,
який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Прийняття позивачем спадщини та
відмова матері від спадщини
підтверджується також листом Другої
державної нотаріальної контори
Харківського району від 28 січня 2014
року.

Згідно з листами КП «Харківське
районне БТІ» від 28.12.12 р. та від 15.02.2013 р.,
згідно архівних матеріалів БТІ, станом
на 11.03.2008 р. право приватної власності
на житловий будинок, розташований в
АДРЕСА_1 зареєстровано в ? частці за
ОСОБА_3 та в ? частці за ОСОБА_2 на
підставі свідоцтва про право на
спадщину, виданого Другою
держнотконторою Харківського району
19.08.1995 року.

Згідно зі Свідоцтвом про право на
спадщину за законом від 19.08.1995 року,
спадкоємцями майна після смерті ОСОБА_5
є в рівних частках її діти - ОСОБА_3 та
ОСОБА_2. До складу спадкового майна
входить житловий будинок з надвірними
будівлями за адресою: АДРЕСА_1. На
земельній ділянці розміром 1920 кв. м
розташований житловий будинок літ.
«А-1», деревяний, жилою площею 24,7 кв. м,
при якому є надвірні будівлі: сарай «Б»,
сарай «В», льох «Г», огорожа № 1.

Листом від 28.12.12 р. КП «Харківське
районне БТІ» повідомило Другу
держнотконтору Харківського району
про те, що оскільки співвласниця
будинку відмовилась від участі в
будь-яких
інвентарізаційно-оцінювальних роботах
по будинку із забороною працівникам
БТІ проводити обстеження даного
об'єкту, прийнято рішення про відмову у
видачі витягу з реєстру прав на будинок
АДРЕСА_1 до моменту забезпечення
можливості проведення робіт з поточної
інвентаризації зазначеного об'єкта
нерухомості.

Постановою від 04 березня 2014 року
державний нотаріус Другої державної
нотаріальної контори Харківського
району Омельницька Н.В. відмовила
позивачеві у видачі свідоцтва про
право на спадщину за заповітом на ?
частку житлового будинку з відповідною
часткою надвірних будівель в АДРЕСА_1,
після смерті ОСОБА_3, оскільки
позивачем не подано документ, що
підтверджує право власності
спадкодавця на спадкове майно.

Згідно з технічним паспортом на
садибний (індивідуальний) житловий
будинок АДРЕСА_1 станом на 30.03.2003 року,
власниками в ? частин кожен є ОСОБА_2 та
ОСОБА_3, при чому самовільно
збудованими є будинок літ. «В-2» не
закінчений будівництвом, сарай «Г»,
л/душ «Д».

Вивчивши матеріали справи та
проаналізувавши спірні
правовідносини, суд приходить до
висновку, що позовні вимоги є
обґрунтованими і підлягають
задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до
складу спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України,
заповітом є особисте розпорядження
фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до статті 1223 ЦК України,
право на спадкування мають особи,
зазначені у заповіті. У разі
відсутності заповіту, визнання його
недійсним, неприйняття спадщини або
відмови від її прийняття спадкоємцями
за заповітом, а також у разі
неохоплення заповітом усієї спадщини
право на спадкування за законом
одержують особи, визначені у статтях
1261-1265 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України
визначено, що спадкоємець, який бажає
прийняти спадщину, але на час відкриття
спадщини не проживав постійно із
спадкодавцем, має подати нотаріусу
заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною 1 статті 1270 ЦК
України, для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини.

Частиною 1 статті 1273 ЦК передбачено, що
спадкоємець за заповітом або за
законом може відмовитися від прийняття
спадщини протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу. Заява про відмову від
прийняття спадщини подається
нотаріусу за місцем відкриття
спадщини.

Судом встановлено, що позивач є
спадкоємцем за заповітом після смерті
ОСОБА_3 і у встановлений законом
шестимісячний строк прийняв спадщину
шляхом подання відповідної заяви
нотаріусу. Мати позивача від прийняття
спадщини після смерті чоловіка
відмовилась.

На момент смерті до складу
спадщини ОСОБА_3 входило, зокрема, право
власності на ? частку житлового будинку
літ. «А-1» загальною площею 58,6 кв. м,
житловою площею 24,7 кв. м за адресою:
АДРЕСА_1

Враховуючи, що позивачем у
встановлений строк прийнято спадщину,
до складу якої увійшло вищевказане
майно, інших осіб, які є спадкоємцями,
не виявлено, суд приходить до висновку,
що позовні вимоги про визнання за
позивачем права власності на майно в
порядку спадкування за заповітом
підлягають задоволенню.

Щодо вимог про усунення перешкод у
здійсненні права користування та
розпорядження належною ? частиною
житлового будинку АДРЕСА_1 і
зобов'язання відповідача звільнити
належну позивачеві на праві власності ?
частину вказаного будинку, то в цій
частині позовні вимоги є передчасними
і задоволенню не підлягають, оскільки
згідно з частиною 4 статті 333 ЦК України,
права на нерухоме майно, які підлягають
державній реєстрації, виникають з дня
такої реєстрації відповідно до закону.
Проте станом на час розгляду справи
право власності позивача на спірне
майно у встановленому порядку не
зареєстровано.

Керуючись ст.ст. 10,11, 60, 197, 212-215 ЦПК
України, ст.ст. 376, 1218, 1223, 1225, 1258, 1269, 1273 ЦК
України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання права власності в порядку
спадкування та усунення перешкод у
здійсненні права власності -
задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 право власності
на ? частину житлового будинку літ. «А-1»
загальною площею 58,6 кв. м, житловою
площею 24,7 кв. м, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування
за заповітом після смерті ОСОБА_3, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

У задоволенні інших позовних вимог
відмовити.

Відповідачем, який не приймав участі у
розгляді справи, протягом десяти днів з
дня отримання копії заочного рішення
може бути подана письмова заява про
перегляд заочного рішення відповідно
до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене
іншими особами, які брали участь у
розгляді справи, до апеляційного суду
Харківської області протягом десяти
днів з дня проголошення рішення шляхом
подання апеляційної скарги. Іншими
особами, які брали участь у справі, але
не були присутніми у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення може бути подана
апеляційна скарга протягом 10 днів з дня
отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після
закінчення строку на подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо воно
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
Д.М. Савченко