Справа № 755/6764/14-ц
Провадження № 2/755/2601/14
УХВАЛА

"11" березня 2014 р.

м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м.
Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали
позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровської
районної у м. Києві державної
адміністрації, третя особа: Комунальне
підприємство „Керуюча дирекція
Дніпровського району м. Києва" Житлова
ремонтно-експлуатаційна організація №
409 про визнання за спадкоємцем права на
кімнату та зобов'язання завершити
приватизацію, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м.
Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до
Дніпровської районної у м. Києві
державної адміністрації, третя особа:
Комунальне підприємство „Керуюча
дирекція Дніпровського району м. Києва"
Житлова ремонтно-експлуатаційна
організація № 409 про визнання за
спадкоємцем права на кімнату та
зобов'язання завершити приватизацію.

Вивчивши матеріали поданої позовної
заяви, вважаю, що позовна заява не
відповідає вимогам цивільного
процесуального законодавства України.

Відповідно до ст.1 Цивільного
процесуального кодексу України
завданнями цивільного судочинства є
справедливий, неупереджений та
своєчасний розгляд і вирішення
цивільних справ з метою захисту
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів фізичних
осіб, прав та інтереси юридичних осіб,
інтересів держави.

За нормою статті 4 Цивільного
процесуального кодексу України
визначено, що здійснюючи правосуддя,
суд захищає права, свободи та інтереси
фізичних осіб, права та інтереси
юридичних осіб, державні та суспільні
інтереси у спосіб, визначений законами
України.

Відповідно до вимог пунктів ч.2, ч.4 ст.119
Цивільного процесуального кодексу
України позовна заява повинна містити
серед іншого: зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину,
наявність підстав для звільнення від
доказування, позовна заява повинна
відповідати іншим вимогам,
встановленим законом.

Зміст позовних вимог - це певна форма
захисту, яку просить позивач від суду.
Під підставами позову, як вказує
Верховний суд України, слід розуміти
обставини, якими обґрунтовуються
позовні вимоги. Виклад обставин
підстави та кож необхідний для
визначення тотожності позову, захисту
відповідача від позову, зміни позову
позивачем і, найголовніше, - для
визначення предмета доказування по
даній справі.

Як убачається із змісту позовної заяви
предмет спору не містить роз'яснення,
яке саме право просить визнати за собою
позивачка на кімнату площею 10,4 кв.м. в
квартирі АДРЕСА_1, а саме: право
користування, право володіння, право
розпорядження чи право власності на
спірну кімнату, тобто позивачкою не
зазначено яке речове право підлягає
захисту в розрізі даного спору, з
посиланням на норми діючого цивільного
законодавства України, якими
передбачено такий спосіб захисту.

Крім того, зміст позовної заяви не
містить посилання на норми діючого
законодавства України, якими
передбачено завершення процесу
приватизації у разі смерті суб'єкта
приватизації, ураховуючи наявність
інституту спадкового
правонаступництва, що, відповідно,
надає право на завершення процесу
приватизації у разі звернення
правонаступника із відповідними
документами щодо право на спадкове
майно, та позивачкою не надано доказів
звернення до відповідача у якості
правонаступника всіх прав спадкодавця
з метою закінчення процесу
приватизації спірної нерухомості, та
доказів відмови відповідача у
закінченні приватизації у разі
звернення позивачки, як особи яка
прийняла спадщину, тобто у якості
правонаступника згідно свідоцтва про
право на спадщину.

Відповідно до роз'яснень Постанови
Пленуму Верховного Суду України „Про
судову практику у справах про
спадкування", свідоцтво про право на
спадщину видається за письмовою заявою
спадкоємців, які прийняли спадщину в
порядку, установленому цивільним
законодавством. За наявності умов для
одержання в нотаріальній конторі
свідоцтва про право на спадщину вимоги
про визнання права на спадщину
судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні
права на спадщину особа може
звернутися до суду за правилами
позовного провадження.

Разом з тим, ураховуючи факт відкриття
спадщини після смерті спадкодавця
ОСОБА_2, який мав право на користування
спірною кімнатою, позивачкою не надано
доказів звернення до нотаріальної
установи з відповідною заявою про її
намір прийняти спадщину за заповітом,
тому відсутні підстави розгляду вимог
про визнання права на майно після
смерті спадкодавця за відсутності
доказів відмови нотаріуса у вчиненні
відповідних нотаріальних дій, в
протилежному випадку визнання права на
спадщину судовому розгляду не
підлягають, що роз'яснено
вищенаведеним положенням Постанови
Пленуму Верховного Суду України „Про
судову практику у справах про
спадкування".

Разом з тим, як убачається з матеріалів
позовної заяви, а саме додатків до неї,
долучені до позовної заяви копії
документів не відповідають належній
якості, текст копій є нерозбірливим,
тому дані копії документів не можуть
бути прийняті судом в якості додатків
до позовної заяви та не можуть
слугувати доказовим матеріалом
обставинам, викладеним в змісті
позовної заяви.

Згідно частини п'ятої ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України до
позовної заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору.

Так, звертаючись з позовом до суду,
позивачкою не додано доказів, які мають
свідчити про те, що нею в повній мірі
сплачено судовий збір.

відповідно до ст. 4 Закону України «Про
судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI (зі
змінами та доповненнями) судовий збір
справляється у відповідному розмірі
від мінімальної заробітної плати у
місячному розмірі, встановленої
законом на 1 січня календарного року, в
якому відповідна заява або скарга
подається до суду, - у відсотковому
співвідношенні до ціни позову та у
фіксованому розмірі. Із позовної заяви
майнового характеру ставка судового
збору становить 1 відсоток ціни позову,
але не менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати та не більше 3
розмірів мінімальної заробітної плати.
Із позовної заяви немайнового
характеру ставка судового збору
становить 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати.

Відповідно до положення статті 6 Закону
України «Про судовий збір» від 08.07.2011
року №3674-VI (зі змінами та доповненнями),
за подання позовної заяви, що має
одночасно майновий і немайновий
характер, судовий збір сплачується за
ставками, встановленими для позовних
заяв майнового та немайнового
характеру.

Разом з тим, розмір мінімальної
заробітної плати станом на 22.01.2014 року
складає 1218,00 грн. Таким чином,
ураховуючи положення ст. 4 Закону
України „Про судовий збір" від 08.07.2011
року №3674-VI (зі змінами та доповненнями),
позивачкою підлягає до сплати судовий
збір у разі пред"явлення вимог
матеріального характеру, сума якого
має становити 1 відсоток ціни позову,
але не менше 243,60 грн. та не більше 3 654,00
грн., а за вимоги немайнового характеру
- сума судового збору має бути сплачена
у розмірі 243,60 грн.

При цьому, в позові позивачка не
зазначає підстави для звільнення її
від сплати судового збору у випадках,
визначених законодавством, а інших
доказів, які мають свідчити про те, що
нею в повному обсязі сплачено судовий
збір, до позову не долучено.

Відповідно до частини першої ст. 26
Цивільного процесуального кодексу
України у справах позовного
провадження особами, які беруть участь
у справі, є сторони, треті особи,
представники сторін та третіх осіб.

Крім того, відповідно до частини першої
ст. 35 Цивільного процесуального
кодексу України треті особи, які не
заявлять самостійних вимог щодо
предмету спору, можуть вступати у
справу на стороні позивача або
відповідача до ухвалення судом
рішення, якщо рішення в справі може
вплинути на їх права або обов'язки щодо
однієї із сторін.

Як убачається із змісту позовної заяви,
позивачкою залучено в якості третьої
особи, яка не заявляє самостійних вимог
щодо предмета спору, Житлову
ремонтно-експлуатаційну організацію №
409 Дніпровського району м. Києва. Разом
з тим, позивачкою не наведено правового
обґрунтування залучення до участі у
розгляді справи структурний підрозділ
КП „Керуюча дирекція Дніпровського
району м. Києва", який не є юридичною
особою, та, відповідно, не наділений
цивільною процесуальною дієздатністю,
правами та обов'язками процесуальної
сторони по справі, щодо захисту прав
юридичної особи та права представляти
свої інтереси в судових інстанціях.

За нормами ст. 121 Цивільного
процесуального кодексу України,
передбачено наслідки подання позовної
заяви, що не відповідає вимогам ст.ст.
119, 120 Цивільного процесуального
кодексу України.

Керуючись ст.ст. 119 - 121 Цивільного
процесуального кодексу України, суд -

у х
в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської
районної у м. Києві державної
адміністрації, третя особа: Комунальне
підприємство „Керуюча дирекція
Дніпровського району м. Києва" Житлова
ремонтно-експлуатаційна організація №
409 про визнання за спадкоємцем права на
кімнату та зобов'язання завершити
приватизацію залишити без руху, про що
повідомити позивачу та надати йому
строк для усунення вказаних недоліків
до „18" березня 2014 року, однак який не
може перевищувати двох днів з моменту
отримання копії ухвали.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог
суду щодо усунення вказаних недоліків,
Ваша заява буде вважатись неподаною та
підлягає поверненню.

С у д д я