28.04.2014 Справа № 756/4732/14-ц
Провадження № 2/756/2669/14
Ун. № 756/4732/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

22 квітня 2014 року
Оболонський районний суд м. Києва в
складі:

головуючого судді -
Камбулова Д.Г

при секретарі -
Богуславській О.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
Київської міської ради, 3-ті особи:
Житлово-будівельний кооператив
«Академічний-15», Приватний нотаріус
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4, про виділення частки у
спільному майні подружжя та визнання
права власності на квартиру в порядку
спадкування,

В С Т
А Н О В И В:

позивачі звернулися до суду з
позовом до Київської міської ради,
3-ті особи: Житлово-будівельний
кооператив «Академічний-15», Приватний
нотаріус Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_4, про
виділення частки у спільному майні
подружжя та визнання права власності
на квартиру в порядку спадкування
посилаючись на наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5,
чоловік ОСОБА_1 та батько ОСОБА_2 та
ОСОБА_3.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася
спадщина на належне йому майно, а саме
на квартиру, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1.

Вказана квартира була придбана
померлим ОСОБА_5 у Житлово-будівельному
кооперативі «Академічний-15» шляхом
вступу до кооперативу. 24.04.1991 року
ОСОБА_5 отримав ордер №661 на право
зайняття трикімнатної квартири
АДРЕСА_1. Вказаний ордер був виданий на
підставі рішення виконкому
Київської міської Ради народних
депутатів.

ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з
померлим ОСОБА_5 з 19.09.1986 року.

У шлюбі у ОСОБА_1 та ОСОБА_5
народилось дві доньки - ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Протягом 1991-1992 років ОСОБА_5 та
ОСОБА_1 сплачували пайові внески за
вищевказану квартиру. У 1992 році пайові
внески були виплачені повністю, про що
свідчить довідка № 12-359 від 30.12.2013 року,
отже, ОСОБА_5 після сплати всіх пайових
внесків набув права власності на
квартиру. Оскільки квартира була
придбана у шлюбі і є спільною
сумісною власністю подружжя, то ? цієї
квартири належала ОСОБА_1

Після смерті ОСОБА_5 позивачі у
встановлений законодавством строк
звернулись до Приватного нотаріуса
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4 з метою оформлення
спадщини.

Позивач ОСОБА_1 подала заяву про
видачу свідоцтва про право власності
на частку в спільному майні подружжя, а
саме на 1/2 квартири, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1, а також заяву про
видачу свідоцтва про право на спадщину
за законом. Позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2
подали заяви про видачу свідоцтв про
право на спадщину за законом.

Але приватний нотаріус
розглянувши матеріали спадкової
справи та подані заяви, видала
позивачам постанови про відмову у
вчиненні нотаріальних дій, а саме
відмову у видачі свідоцтва про право
власності на частку в спільному майні
подружжя та свідоцтв про право на
спадщину за законом, в яких посилається
на ст.49 Закону України «Про нотаріат»
та п.4.15. глави 10, розділу ІІ та п.2.2.,
глави 11, розділу ІІ «Порядку вчинення
нотаріальних дій нотаріусами України».
Відповідно до вказаних
нормативно-правових актів видача про
право власності на частку в спільному
майні подружжя та свідоцтва про право
на спадщину на спадкове майно
проводиться нотаріусами після надання
правовстановлюючих документів про
належність цього майна померлому
спадкодавцеві.

Проте за життя померлий ОСОБА_5 та
ОСОБА_1 не зареєстрували право
власності на вказану квартиру у Бюро
технічної інвентаризації, адже
вважали, що після сплати всіх пайових
внесків стали власниками квартири,
тому правовстановлюючий документ на
неї на ім»я померлого відсутній.

Таким чином, квартира за адресою:
АДРЕСА_1 належала на момент смерті
спадкодавцю на праві власності, як
члену житлово- будівельного
кооперативу, який повністю сплатив
пайовий внесок за квартиру, а тому вона
входить до складу спадщини після його
смерті, як члена ЖБК. Спадкоємцями за
законом після смерті померлого є
позивачі.

Оскільки позивачі не мають змоги
оформити право власності на частку в
спільному майні подружжя та на
спадщину відповідно до вимог чинного
законодавства України у зв»язку з
відсутністю правовстановлюючих
документів на ім»я померлого ОСОБА_5
позивачі звернулись до суду з
відповідною заявою.

Позивачі посилаючись на вимоги
ст.ст. 368, 370, 1216, 1222, 1226, 1267, 1297, 1299 ЦК
України просили визначити, що частки
ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 та
ОСОБА_1 у квартирі, що знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1, що є у спільній
власності подружжя, є рівними і
становлять ? частина кожному. Визнати
за ОСОБА_1, яка мешкає за адресою:
АДРЕСА_1 право власності на частку в
спільному майні подружжя, а саме на ?
частину квартири, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1; Визнати за ОСОБА_1,
яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 право
власності в порядку спадкування, а саме
на 1/6 частину квартири, яка знаходиться
за адресою: АДРЕСА_1. Визнати за ОСОБА_2,
яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 право
власності в порядку спадкування, а саме
на 1/6 частину квартири, яка знаходиться
за адресою: АДРЕСА_1. Визнати за ОСОБА_3,
яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 право
власності в порядку спадкування, а саме
на 1/6 частину квартири, яка знаходиться
за адресою: АДРЕСА_1.

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
та представник позивачів в судове
засідання не з"явилися, надали заяви
якими позов підтримали в повному
обсязі, просили його задовольнити,
розглядати справу у їх відсутності
та не заперечували проти заочного
розгляду справи.

Представник відповідача -
Київської міської ради в судове
засідання не з'явився, про час і місце
розгляду справи повідомлялася
належним чином, про причини неявки суду
не повідомив.

Суд вважає за можливе розглянути
справу у відповідності до ст.ст.224, 225
ЦПК України на підставі наявних у
справі доказів, оскільки позивачка
та представник позивачів не
заперечують проти заочного розгляду
справи, а від представника
відповідача, який належним чином
повідомлений про час і місце розгляду
справи, відомостей про причини неявки
не надійшло.

Представник третьої особи -
Житлово-будівельного кооперативу
«Академічний-15» в судове засідання не
з»явився, надав суду заяву, якою просив
розглядати справу у відсутності їх
представника, просив позов
задовольнити та не заперечував проти
заочного розгляду справи.

Третя особа - Приватний нотаріус
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4 в судове засідання не
з»явилась, про час і місце розгляду
справи повідомлялась належним чином,
про причини неявки суду не повідомила.

Суд дослідивши матеріали справи
вважає, що позов підлягає задоволенню з
наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3
помер ОСОБА_5, чоловік ОСОБА_1 та батько
ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що підтверджується
копією свідоцтва про смерть серії
НОМЕР_1 (а.с.10).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася
спадщина на належне йому майно, а саме
на квартиру, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1.

Вказана квартира була придбана
померлим ОСОБА_5 у Житлово-будівельному
кооперативі «Академічний-15» шляхом
вступу до кооперативу. 24.04.1991 року
ОСОБА_5 отримав ордер №661 на право
зайняття трикімнатної квартири
АДРЕСА_1. Вказаний ордер був виданий на
підставі рішення виконкому
Київської міської Ради народних
депутатів (а.с.14).

ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з
померлим ОСОБА_5 з 19.09.1986 року, що
підтверджується копією свідоцтва про
шлюб (а.с.11).

У шлюбі у ОСОБА_1 та ОСОБА_5
народилось дві доньки - ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, що
підтверджується копіями свідоцтв про
народження (а.с 12-13).

Протягом 1991-1992 років ОСОБА_5 та
ОСОБА_1 сплачували пайові внески за
вищевказану квартиру. У 1992 році пайові
внески були виплачені повністю, про що
свідчить довідка № 12-359 від 30.12.2013 року,
отже, ОСОБА_5 після сплати всіх пайових
внесків набув права власності на
квартиру. Оскільки квартира була
придбана у шлюбі і є спільною
сумісною власністю подружжя, то ? цієї
квартири належала ОСОБА_1

Після смерті ОСОБА_5 позивачі у
встановлений законодавством строк
звернулись до Приватного нотаріуса
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4 з метою оформлення
спадщини.

Позивач ОСОБА_1 подала заяву про
видачу свідоцтва про право власності
на частку в спільному майні подружжя, а
саме на 1/2 квартири, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1, а також заяву про
видачу свідоцтва про право на спадщину
за законом. Позивачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2
подали заяви про видачу свідоцтв про
право на спадщину за законом.

Але приватний нотаріус
розглянувши матеріали спадкової
справи та подані заяви, видала
позивачам постанови про відмову у
вчиненні нотаріальних дій, а саме
відмову у видачі свідоцтва про право
власності на частку в спільному майні
подружжя та свідоцтв про право на
спадщину за законом, в яких посилається
на ст.49 Закону України «Про нотаріат»
та п.4.15. глави 10, розділу ІІ та п.2.2.,
глави 11, розділу ІІ «Порядку вчинення
нотаріальних дій нотаріусами України».
Відповідно до вказаних
нормативно-правових актів видача про
право власності на частку в спільному
майні подружжя та свідоцтва про право
на спадщину на спадкове майно
проводиться нотаріусами після надання
правовстановлюючих документів про
належність цього майна померлому
спадкодавцеві.

(а.с.16-18).

Згідно довідки ЖБК «Академічний-15»
виданої 30.12.2013 року вбачається, що
паєнакопичення за квартиру сплачено
ОСОБА_5. Пай сплачено повністю в
розмірі 12 677 крб 55 коп. Заборгованості
по внесках на експлуатацію та ремонт
будинку немає (а.с.15).

Проте за життя померлий ОСОБА_5 та
ОСОБА_1 не зареєстрували право
власності на вказану квартиру у Бюро
технічної інвентаризації, адже
вважали, що після сплати всіх
пайових внесків стали власниками
квартири, тому правовстановлюючий
документ на неї на ім»я померлого
відсутній.

Таким чином, квартира за адресою:
АДРЕСА_1 належала на момент смерті
спадкодавцю на праві власності, як
члену житлово- будівельного
кооперативу, який повністю сплатив
пайовий внесок за квартиру, а тому вона
входить до складу спадщини після його
смерті, як члена ЖБК. Спадкоємцями за
законом після смерті померлого є
позивачі.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 368 ЦК
України спільна власність двох або
більше осіб без визначених часток
кожного з них у праві власності є
спільною сумісною власністю.

Згідно ч.3 ст. 368 ЦК України, майно
набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою
спільною сумісною власністю, якщо
інше не встановлено договором або
законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 ЦК
України, співвласники мають право на
виділ у натурі частки із майна, що є у
спільній сумісній власності.

Згідно ч.2 ст. 370 ЦК України, у разі
виділу частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що
частки кожного із співвласників у
праві спільної сумісної власності є
рівними, якщо інше не встановлено
домовленістю між ними, законом або
рішенням суду.

Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК України,
спадкуванням є перехід прав та
обов»язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України
спадкоємцями за заповітом і за законом
можуть бути фізичні особи, які є живими
на час відкриття спадщини, а також
особи, які були зачаті за життя
спадкодавця і народженні живими після
відкриття спадщини.

Стаття 1226 ЦК України передбачає, що
частка у праві спільної сумісної
власності спадкується на загальних
підставах.

Згідно з ч.1 ст. 1267 ЦК України частки у
спадщині кожного зі спадкоємців є
рівними.

За ст. 1297 ЦК України, спадкоємець,
який прийняв спадщину, у складі якої є
нерухоме майно, зобов»язаний
звернутися до нотаріуса за видачею
йому свідоцтва про право на спадщину
на нерухоме майно.

Відповідно до ч.1 ст.1299 ЦК України,
якщо у складі спадщини, яку прийняв
спадкоємець, є нерухоме майно,
спадкоємець зобов»язаний
зареєструвати право на спадщину в
органах, які здійснюють державну
реєстрацію нерухомого майна.

Для підтвердження наявності
спадкового майна, яке підлягає
державній реєстрації та місце його
знаходження, нотаріусу слід подати
документ, що підтверджує право
власності спадкодавця на майно з
відміткою органу, що проводить
реєстрацію або реєстраційного
посвідчення, яке є невід»ємною
частиною правовстановлюючого
документа.

Згідно ч.2 ст. 1299 ЦК України, право
власності на нерухоме майно виникає
у спадкоємця лише з моменту
державної реєстрації цього майна.

Право власності на нерухоме майно
може бути оформлене на ім»я особи, яка
померла у разі наявності документів,
які б підтвердили право власності на
майно цієї особи. У випадку таких
документів порушене питання
вирішується в судовому порядку.

Відповідно до ч.1 ст.15 Закону
України «Про власність» член
житлового, житлово-будівельного,
дачного, гаражного чи іншого
кооперативу або товариства, який
повністю вніс свій пайовий внесок за
квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або
приміщення, надані йому в
користування, набуває права власності
на це майно.

В п.8 постанови Пленуму Верховного
Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про
судову практику у справах про
спадкування» у разі смерті члена
житлово - будівельного кооперативу,
яким до дня смерті були внесені
повністю пайові внески за квартиру,
вона включається до складу спадщини.

Також згідно інформаційного листа
Вищого спеціалізованого суду з
розгляду цивільних та кримінальних
справ № 24-753/0/04-13 від 16.05.2013 року, згідно
з яким у разі смерті члена
житлово-будівельного, садівничого
товариства, якщо спадкодавець
повністю вніс пайовий внесок, але
свідоцтво про право власності не
отримав, квартира в
житлово-будівельному кооперативі та
житловий будинок у садівничому
товаристві входять до складу
спадщини.

Таким чином квартира за адресою:
АДРЕСА_1, яка належала на момент
смерті спадкодавцю на праві власності,
як члену житлово- будівельного
кооперативу, який повністю сплатив
пайовий внесок за квартиру, а тому
входить до складу спадщини після його
смерті, як члена ЖБК. Спадкоємцями за
законом після смерті померлого є
позивачі.

З врахуванням вищевикладеного суд
вважає, що позов законний та
обґрунтований та підлягає
задоволенню у повному обсязі заявлених
вимог, та приймає рішення про
визначення, що частки померлого та
ОСОБА_1 у квартирі, що знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1, що є у спільній
власності подружжя, є рівними і
становлять ? частину кожному;
визнання за ОСОБА_1, яка мешкає за
адресою: АДРЕСА_1 право власності на
частку в спільному майні подружжя, а
саме на ? частина квартири, яка
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1;
визнання за ОСОБА_1, яка мешкає за
адресою: АДРЕСА_1, право власності в
порядку спадкування, а саме на 1/6
частину квартири, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1; визнання за ОСОБА_2,
яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 право
власності в порядку спадкування, а саме
на 1/6 частину квартири, яка знаходиться
за адресою: АДРЕСА_1; визнання за
ОСОБА_3, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1
право власності в порядку спадкування,
а саме на 1/6 частину квартири, яка
знаходится за адресою: АДРЕСА_1.

На підставі викладеного,
керуючись ст.ст 11, 16, 368, 370, 1216, 1222, 1226, 1267,
1297, 1299 ЦК України, ст.ст.10, 15, 60, 209, 212, 213,
214, 215, 218, 224-226 ЦПК України, суд,-

В И
Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
Київської міської ради, 3-ті особи:
Житлово-будівельний кооператив
«Академічний-15», Приватний нотаріус
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4, про виділення частки у
спільному майні подружжя та визнання
права власності на квартиру в порядку
спадкування, задовольнити.

Визначити, що частки ОСОБА_5, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 у квартирі, що
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що є
у спільній власності подружжя, є
рівними і становлять ? частина
кожному.

Визнати за ОСОБА_1, яка мешкає за
адресою: АДРЕСА_1 право власності на
частку в спільному майні подружжя, а
саме на ? частину квартири, яка
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_1, яка мешкає за
адресою: АДРЕСА_1, право власності в
порядку спадкування, а саме на 1/6
частину квартири, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_2, яка мешкає за
адресою: АДРЕСА_1 право власності в
порядку спадкування, а саме на 1/6
частину квартири, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_3, яка мешкає за
адресою: АДРЕСА_1 право власності в
порядку спадкування, а саме на 1/6
частину квартири, яка знаходится за
адресою: АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано протягом 10 днів з дня
отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається Апеляційному суду м.Києва
через Оболонський районний суд
м.Києва протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Д.Г.Камбулов