Справа № 373/540/14-к
У Х В А Л А

Іменем України

14 березня 2014 року Суддя
Переяслав-Хмельницького
міськрайонного суду Київської області
Свояк Д.В., розглянувши цивільний позов
Ляшенка Руслана Олеговича старшого
прокурора Броварської міжрайонної
прокуратури Київської області до
ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних
збитків, завданих неправомірними діями
ОСОБА_2, що призвели до значних втрат
дохідної частини Державного бюджету, -

ВСТАНОВИВ:

19.02.2014 до суду надійшов обвинувальний
акт, відповідно до якого ОСОБА_2
обвинувачується у вчиненні
кримінального правопорушення
(злочину), передбаченого ч.1 ст. 212-1 КК
України.

До обвинувального акту додано
вищевказаний цивільний позов.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького
міськрайонного суду Київської області
від 21.02.2014 цивільний позов залишено без
руху та позивачу надано строк для
усунення наступних недоліків.

Відповідно до положень ст. 128 КПК
України особа, якій кримінальним
правопорушенням або іншим суспільно
небезпечним діянням завдано майнової
та/або моральної шкоди, має право під
час кримінального провадження до
початку судового розгляду пред'явити
цивільний позов до підозрюваного,
обвинуваченого або до фізичної чи
юридичної особи, яка за законом несе
цивільну відповідальність за шкоду,
завдану діяннями підозрюваного,
обвинуваченого або неосудної особи,
яка вчинила суспільно небезпечне
діяння.

Форма та зміст позовної заяви повинні
відповідати вимогам, встановленим до
позовів, які пред'являються у порядку
цивільного судочинства.

Цивільний позов у кримінальному
провадженні розглядається судом за
правилами, встановленими цим Кодексом.
Якщо процесуальні відносини, що
виникли у зв'язку з цивільним позовом,
цим Кодексом не врегульовані, до них
застосовуються норми Цивільного
процесуального кодексу України за
умови, що вони не суперечать засадам
кримінального судочинства.

Статтею 119 ЦПК України визначені форма
і зміст позовної заяви. Зокрема, крім
іншого, позовна заява повинна містити:
ім'я (найменування) позивача; виклад
обставин, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги; зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину,
наявність підстав для звільнення від
доказування; перелік документів, що
додаються до заяви.

Стаття 121 ЦПК України визначено, що
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали.

Статтею 36-1 Закону України «Про
прокуратуру» визначені підстави
представництва прокуратурою інтересів
громадянина або держави в суді.

Зокрема, частиною 1 цієї статті
визначено, що представництво
прокуратурою інтересів громадянина
або держави в суді полягає у здійсненні
прокурорами від імені держави
процесуальних та інших дій,
спрямованих на захист у суді інтересів
громадянина або держави у випадках,
передбачених законом.

Частини 3, 4 цієї статті вказують, що
підставою представництва в суді
інтересів держави є наявність порушень
або загрози порушень інтересів
держави. Представництво інтересів
громадянина або держави здійснюється
прокурором також на підставі
заподіяння громадянину або державі
шкоди внаслідок вчинення
кримінального правопорушення чи
іншого суспільно небезпечного діяння,
передбаченого законом про кримінальну
відповідальність.

Відповідно до п.1 ч. 5 цієї статті за
наявності підстав, передбачених
частинами другою - четвертою цієї
статті, з метою представництва
громадянина або держави прокурор має
право в порядку, передбаченому
процесуальним законом звертатися до
суду з позовами (заявами, поданнями).

Частина 6 цієї статті визначає, що
обираючи форму представництва,
передбачену частиною п'ятою цієї
статті, прокурор визначає, в чому
полягає порушення або загроза
порушення інтересів держави чи
громадянина, обґрунтовує необхідність
їх захисту.

Дослідивши поданий цивільний позов
судом з'ясовано, що він не відповідає
вищевикладеним положенням
законодавства.

Так, у графі позивач зазначено П.І.Б. та
посада прокурора. Разом з тим, таке
формулювання не вказує, що він подає
цей позов в інтересах держави та
незрозуміло в особі якого органу.

Відповідно до положень ст. 127, 128 КПК
України цивільний позов у
кримінальному провадженні може бути
поданий особою (або в її інтересах),
якій кримінальним правопорушенням або
іншим суспільно-небезпечним діянням
завдано шкоду. Закон при цьому не
містить визначень «відшкодування
матеріальних збитків, завданих
неправомірними діями», що використано
прокурором Ляшенко Р.О. у своєму позові.

Неповним та незрозумілим є виклад
обставин, якими прокурор Ляшенко Р.О.
обґрунтовує свої вимоги. Формулювання,
яке міститься в абзаці другому позову,
описує порушення відповідачем
положень Закону України «Про
загальнообов'язкове державне пенсійне
страхування», але прямо не вказує на
«спричинення матеріальних збитків, що
призвели до значних втрат дохідної
частини Державного бюджету».
Незрозумілим є також посадове
становище відповідача на даний час та
підстави пред'явлення позову до нього
як особи, яка перебувала у трудових
відносинах з юридичною особою, що мала
сплачувати відповідні страхові внески
(ЗАТ «Переяслав-Хмельницький
хлібзавод»).

Прокурором Ляшенко Р.О. взагалі не
виконані вимоги ч. 6 ст. 36-1 Закону
України «Про прокуратуру».

З дослідження описової частини позову
можна припустити, що єдиним доказом,
який наведений на підтвердження кожної
обставини позову, є повідомлення ГУ ПФУ
у Київській області № 158/02 від 14.01.2014. Не
зазначено про наявність/відсутність
підстав для звільнення від
доказування.

Позовна вимога щодо приєднання
цивільного позову до матеріалів
кримінального провадження за підозрою
ОСОБА_2 не ґрунтується на положеннях
кримінально-процесуального
законодавства.

Також, звертаємо увагу на необхідності
чіткого та повного формулювання
позовних вимог, без застосування
скорочень, зважаючи на принцип
диспозитивності та з метою належного
виконання рішення суду.

Таким, що не відповідає обставинам,
викладеним в обвинувальному акті та
цивільному позові, є в абзаці другому
позову визначення несплаченої
відповідачем суми, та позовну вимогу 3,
де зазначено розмір несплаченої суми
та відповідно висловлено прохання про
стягнення з відповідача 551461, 26 тис. грн.,
що у цифровому вигляді виглядає як
551461260 грн.

Цивільний позов не містить дати його
підписання позивачем.

У встановлений судом строк вказані
недоліки позивачем усунуті не були.

За правилами ч.2 ст.121 ЦПК України, якщо
заявник не виправить недоліки, на які
вказав суд, позовна заява вважається
неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, з огляду на
положення ст. 36-1 Закону України «Про
прокуратуру», керуючись ст.ст. 127, 128 КПК
України, ст.ст. 119 - 121 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Цивільний позов Ляшенка Руслана
Олеговича старшого прокурора
Броварської міжрайонної прокуратури
Київської області до ОСОБА_2 про
відшкодування матеріальних збитків,
завданих неправомірними діями ОСОБА_2,
що призвели до значних втрат дохідної
частини Державного бюджету, вважати
неподаним і повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається до
Апеляційного суду Київської області
через Переяслав-Хмельницький
міськрайонний суду Київської області
протягом п'яти днів з дня її
проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено
без участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку на апеляційне
оскарження, якщо апеляційну скаргу не
було подано в установлений строк.

У разі подання апеляційної скарги,
ухвала, якщо її не скасовано, набирає
законної сили після розгляду справи
апеляційним судом.

Суддя Д. В. Свояк