Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2014 року Білоцерківський
міськрайонний суд Київської області у
складі:

головуючого судді - Шовкопляс О. П.
,

при секретарі - Дорошкевич В.
Л.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним
позовом мотивуючи тим, що з 15.09.2000 року
він перебуває в зареєстрованому шлюбі
з відповідачем, від якого мають
неповнолітню дочку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1,
сімейне життя не склалося з
відповідачем, оскільки в сім'ї відсутні
взаємоповага та взаєморозуміння,
постійно виникають сварки. На протязі
2-х років вони не проживають разом,
відповідачка має іншу сім"ю, а тому він
вважає подальше збереження шлюбу
неможливим і просить суд шлюб між ними
розірвати.

Позивач в судове засідання не з"явився
до суду подав заява, згідно якої просив
справу слухати у його відсутності,
позовні вимоги підтримує повністю і
просить задоволити.

Відповідач в судове засідання не
з'явилася, до суду подала заяву, згідно
якої просила справу слухати у її
відсутності, позов визнала повністю та
не заперечувала проти задоволення
позову. Строк для примирення просила не
надавати.

Як встановлено в судовому засіданні
шлюб між сторонами був зареєстрований
15 вересня 2000 року у відділі реєстрації
актів громадського стану
Білоцерківського міськвиконкому
Київської області, актовий запис № 852
(а.с.4).

Причиною припинення шлюбно-сімейних
відносин являється те, що між сторонами
втрачено почуття любові одне до одного.
Сім'я розпалася та існує формально. Про
надання строку на примирення сторони
заперечували. Оскільки подальше
спільне проживання подружжя і
збереження шлюбу суперечить інтересам
сторін, шлюб підлягає розірванню.

Задовольняючи позов про розірвання
шлюбу, суд виходить з того, що
добровільність шлюбу - одна з основних
його засад. Шлюб - це сімейний союз, при
цьому слово "сімейний" засвідчує, що
шлюб створює сім'ю, а слово "союз",
підкреслює договірну природу шлюбу,
яка зумовлює його добровільний
характер. Шлюб ґрунтується на вільній
згоді жінки та чоловіка. Шлюб
припиняється внаслідок його
розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує
стійкий розлад подружніх стосунків.

Позов про розірвання шлюбу може бути
пред'явлений одним із подружжя. Для
поваги до права дружини або чоловіка на
пред'явлення вимоги про розірвання
шлюбу потрібен прояв другим з подружжя
власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористувався даним правом та
звернувся до суду з цим позовом і
наполягає на розірванні шлюбу.
Збереження шлюбу можливе на паритетних
засадах, на почуттях взаємної любові та
поваги, взаємодопомоги та підтримки,
тобто на тому, що є моральною основою
шлюбу, а позивач не має наміру зберегти
шлюб з відповідачем.

Приймаючи до уваги відсутність згоди
позивача на примирення та згоду
відповідача на розірвання шлюбу, суд
вважає що причини, що спонукають
позивача наполягати на розірванні
шлюбу, є обґрунтованими і подальше
спільне життя подружжя та збереження
шлюбу суперечило б інтересам сторін, що
має істотне значення, в наслідок чого
позов підлягають задоволенню.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі
розірвання шлюбу судом, шлюб
припиняється у день набрання чинності
рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу
України, особа, яка змінила своє
прізвище у зв"язку з реєстрацією шлюбу,
має право після розірвання шлюбу
надалі іменуватися цим прізвищем або
відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу відповідачу
залишити прізвище - ОСОБА_2.

Враховуючи вищевикладене, керуючись
ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України,
ст. ст. 10, 11, 60, 61, 88, 209, 224, 213-215, 224 - 226 , 294, 296
ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2,
зареєстрований 15 вересня 2000 року у
відділі реєстрації актів громадського
стану Білоцерківського міськвиконкому
Київської області, актовий запис № 852 -
р о з і р в а т и.

Після розірвання шлюбу відповідачу
залишити прізвище - ОСОБА_2.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя О. П. Шовкопляс