АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД м. КИЄВА
Головуючий у І інстанції - Яровенко Н.О.
Доповідач - Заришняк Г.М.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2014 року колегія суддів
судової палати з розгляду цивільних
справ Апеляційного суду міста Києва у
складі:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Андрієнко А.М., Мараєвої Н.Є

при секретарі - Осмолович В.С.

розглянула у відкритому судовому
засіданні в Апеляційному суді міста
Києва цивільну справу за апеляційною
скаргоб ОСОБА_1 на рішення
Дніпровського районного суду міста
Києва від 30 вересня 2014 року по справі за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа:
Десята Київська державна нотаріальна
контора про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до
ОСОБА_2, третя особа: Десята Київська
державна нотаріальна контора про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги обґрунтовувала
тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла її
бабуся ОСОБА_3, якою було складено
заповіт, відповідно до якого все майно,
яке належить спадкодавцеві на день
смерті, вона заповідає їй, ОСОБА_1, та
відповідачу ОСОБА_2 У визначений
законом строк вона не звернулась до
нотаріальної контори, оскільки з
моменту смерті її бабусі та до її
звернення до суду існувала повна
невизначеність між нею та
відповідачем, хто саме буде приймати
спадщину. Крім цього, з моменту
відкриття спадщини вона не мала жодної
можливості потрапити до нотаріуса і
відповідно подати заяву, оскільки вона
працювала з 08-00 години і до 20-00 години
щодня. За таких обставин вважає, що вона
з поважних причин пропустила строк
звернення до нотаріальної контори.

Рішенням Дніпровського районного суду
міста Києва від 30 вересня 2014 року в
позові ОСОБА_1 - відмовлено.

В апеляційній скарзі позивачка ОСОБА_1,
посилаючись на неповне з'ясування
судом обставин, що мають значення для
справи, порушення норм матеріального
та процесуального права, просить
скасувати зазначене рішення суду та
ухвалити нове, яким визначити їй
додатковий строк, достатній для
подання нею заяви про прийняття
спадщини до нотаріальної контори.

В суді апеляційної інстанції позивачка
підтримала апеляційну скаргу з підстав
та доводів, викладених в ній.

Представник відповідача проти
апеляційної скарги заперечував,
вважаючи рішення суду законним.

Розглянувши справу в межах доводів
апеляційної скарги, перевіривши
законність й обґрунтованість
постановленого рішення суду в цій
частині, колегія суддів вважає, що
апеляційна скарга підлягає
задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року
померла ОСОБА_3, що підтверджується
копією свідоцтва про смерть (а.с.36)., яка
була бабусею позивачки ОСОБА_1, та
матір»ю відповідача ОСОБА_2 (а.с.38).

Померла залишила заповіт, відповідно
до якого все майно, де б воно не було і з
чого б воно не складалося, і взагалі все
те, що буде належати їй за законом на
день смерті, заповіла ОСОБА_1 та ОСОБА_2
(а.с.47).

Як видно зі спадкової справи спадковим
майном є Ѕ частина квартири АДРЕСА_1

15.07.2014 року, тобто з пропуском строку на
2 місяці й 7 днів, позивачка звернулася
із заявою до Десятої київської
нотаріальної контори про прийняття
спадщини, проте у видачі їй свідоцтва
про право на спадщину було відмовлено
у зв»язку із пропуском строку для
прийняття спадщини (а.с.43, 47).

Відмовляючи в задоволенні позову
ОСОБА_1, суд першої інстанції виходив з
того, що позивачкою пропущено строк для
подання заяви про прийняття спадщини
без поважних причин.

Проте з такими висновками суду
погодитися не можна.

Відповідно до вимог ч.І ст. 1270 ЦК
України для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини.

Згідно зі ст.1220 ЦК України часом
відкриття спадщини вважається день
смерті особи, зазначений у свідоцтві
про смерть, виданому відповідним
державним органом реєстрації актів
цивільного стану.

На підставі ч.3 ст. 1271 ЦК України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до роз»яснень, що містяться
в п. 24 Постанови Пленуму Верховного
Суду України «Про судову практику у
справах про спадкування» №7 від 30.05.2008
року, особа, яка не прийняла спадщину в
установлений законом строк, може
звернутися до суду з позовною заявою
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини відповідно до ч. З
ст. 1272 ЦК України. Поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як видно з доводів позивачки, їй не
було відомо про наявність заповіту
бабусі на її ім»я. З моменту смерті
бабусі була повна невизначеність між
нею та відповідачем, хто з них є
спадкоємцем та хто буде приймати
спадщину.

Дані обставини підтверджуються заявою
відповідача ОСОБА_2 від 06.03.2014 р. про
прийняття спадщини, адресованою
Десятій київській нотаріальній
конторі, в якій він вказував, що крім
нього, інших спадкоємців немає (а.с.36).

Враховуючи зібрані по справі докази в
їх сукупності, колегія суддів вважає,
що ОСОБА_1 пропустила строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
а тому їй необхідно визначити
додатковий строк, достатній для
подання нею нотаріусу заяви про
прийняття спадщини.

З огляду на викладене, рішення суду
першої інстанції підлягає скасуванню з
ухваленням нового рішення про
задоволення позову ОСОБА_1, визначення
їй додаткового строку в два місяці для
подання заяви до нотаріальної контори
для прийняття спадщини після смерті її
бабусі ОСОБА_3

Керуючись ст.ст. 303, 307, 309, 316 ЦПК України,
колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Дніпровського районного суду
міста Києва від 30 вересня 2014 року
скасувати та ухвалити нове рішення,
яким позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у
два місяці для подання нею до Десятої
Київської державної нотаріальної
контори заяви про прийняття спадщини.

Рішення набирає законної сили з
моменту проголошення, проте може бути
оскаржено в касаційному порядку
протягом 20 днів з моменту його
проголошення шляхом подачі касаційної
скарги до Вищого спеціалізованого суду
з розгляду цивільних та кримінальних
справ.

Головуючий:

Судді: