Номер провадження 2/754/7082/14
У Х В А Л А

Іменем України

27.11.2014 року Суддя Деснянського
районного суду м. Києва СЕНЮТА В.О.,
розглянувши матеріали за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за
кредитним договором та звернення
стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ПАТ «Дельта Банк»
звернувся до Деснянського районного
суду м. Києва із позовом до
відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за
кредитним договором та звернення
стягнення на предмет іпотеки.

Зазначена позовна заява підлягає
залишенню без руху, оскільки подана з
порушенням ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК
України до позовної заяви додається
документ, що підтверджує сплату
судового збору.

У п. 26 постанови Пленуму Вищого
Спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 17.10.2014 року № 10 «Про
застосування судами законодавства про
судові витрати у цивільних справах»
роз'яснено, платіжне доручення на
безготівкове перерахування судового
збору, квитанція установи банку про
прийняття платежу готівкою додаються
до позовної заяви (заяви, скарги) і
мають містити відомості про те, за яку
саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію)
сплачується судовий збір. При цьому,
наприклад, платіжне доручення повинно
бути підписано уповноваженою
посадовою особою банку і скріплено
печаткою установи банку з відміткою
про дату виконання платіжного
доручення та відміткою про зарахування
суми судового збору до спеціального
фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду
тільки в оригіналі; копії, у тому числі
виготовлені з використанням технічних
засобів (фотокопії тощо) цих
документів, а також платіжне доручення,
яке за формою не відповідає наведеним
вимогам, не можуть бути належним
доказом сплати судового збору.

З письмових матеріалів справи
вбачається, що платіжне доручення від
16.10.2014 року не містить відмітки про
зарахування суми судового збору до
спеціального фонду Державного бюджету
України.

Відповідно до ч. 4 ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна відповідати
іншим вимогам, встановленим законом.

Враховуючи роз'яснення, що містяться у
п. 42 постанови Пленуму Вищого
Спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 30.03.2012 року № 5 «Про практику
застосування судами законодавства при
вирішенні спорів, що виникають із
кредитних правовідносин» та положення
ст. 39 Закону України «Про іпотеку», суд
приходить до висновку, що позовна заява
підлягає уточненню, оскільки прохальна
частина позовної заяви не містить
початкової ціни предмета іпотеки для
його подальшої реалізації (при цьому
суд може зазначити, що початкова ціна
встановлюється на рівні, не нижчому за
звичайні ціни на цей вид майна, на
підставі оцінки, проведеної суб'єктом
оціночної діяльності/незалежним
експертом на стадії оцінки майна під
час проведення виконавчих дій).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна
заява, подана без додержання вимог,
викладених у ст.ст. 119-121 ЦПК України
підлягає залишенню без руху з наданням
строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного,
керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного
акціонерного товариства «Дельта Банк»
до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про
стягнення заборгованості за кредитним
договором та звернення стягнення на
предмет іпотеки - залишити без руху,
надавши строк для усунення недоліків,
який не може перевищувати п'яти днів з
дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в
зазначений строк позовну заяву вважати
неподаною та повернути позивачеві зі
всіма доданими до неї документами.

Суддя: