Справа № 645/8928/13-ц
Провадження № 2-п/645/87/14
У Х В А Л А

іменем України

26 грудня 2014 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді Шарка О.П. секретаря судових засідань ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства « Українська страхова компанія «ГАРАНТ-АВТО» в особі Центральної філії ПАТ «УСК «ГАРАНТ-АВТО» до ОСОБА_2 про відшкодування в порядку регресу шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою,,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м.Харкова від 04.12.2013 року задоволено позов Публічного акціонерного товариства « Українська страхова компанія «ГАРАНТ-АВТО» в особі Центральної філії ПАТ «УСК «ГАРАНТ-АВТО» до ОСОБА_2 про відшкодування в порядку регресу шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою. Стягнуто з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства « Українська страхова компанія «ГАРАНТ-АВТО» в особі Центральної філії ПАТ «УСК «ГАРАНТ-АВТО (, р/р 26508532 в АТ «Райффайзен БанкАваль» м. Києва, МФО 300335) у рахунок відшкодування витрат, повязаних зі сплатою страхового відшкодування, суму у розмірі 15111 грн. 99 коп. (п'ятнадцять тисяч сто одинадцять гривень 99 копійки),а також сплачений судовий збір у розмірі 229 гривень 40 копійок (двісті двадцять девять гривні 40 копійки).

Відповідач ОСОБА_2 надала суду заяву про перегляд заочного рішення у справі, в обґрунтування якої зазначала, що 04 листопада 2014 року, вона отримала витяг про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна від 27.10.2014 року, з якого вона дізналась, що постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження 44780066, 09.10.2014 року, Фрунзенським ВДВС ХМУЮ, гол. д/в ОСОБА_3 було накладено арешт на все рухоме майно в межах суми боргу 15111,99 грн. Ознайомившись з матеріалами виконавчого провадження, вона дізналась, що виконавче провадження було відкрито на підставі заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова по справі №645/8928/13-ц від 04.12.2013 року. 25 листопада 2014 року була отримана копія заочного рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова по справі №645/8928/13-ц від 04.12.2013 року. В заочному рішенні було вказано, що у звязку з неявкою в судове засідання Відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки суд дійшов висновку про можливість винесення заочного рішення і порядку статті 224 ЦПК України, однак, в матеріалах справи відсутні докази отримання відповідачем повісток про виклик. Так, при надісланні документів рекомендованим листом з повідомленням доказами відправлення є квитанція, яка видається відправнику співробітниками поштового відділення, в матеріалах справи відсутні підтвердження направлення відповідачу повісток про виклик відповідно до чинного законодавства рекомендованим листом, в матеріалах справи повинні були залишитись докази цього направлення. Більш того, протягом всього часу розгляду справи працівники Позивача постійно спілкувалися з Відповідачем з приводу реструктуризації боргового зобовязання, але жодним чином не попереджували його про наявність цивільного позову відносно нього, що розглядається судом. На думку відповідача, заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова по справі №645/8928/13-ц від 04.12.2013 року було винесене з порушенням чинного цивільно-процесуального законодавства України, позбавило його права на захист, призвело до порушення принципу змагальності судового процесу.

Представник відповідача ОСОБА_4 просив заяву задовольнити у повному обсязі, заочне рішення від 04.12.2013 року скасувати, та призначити розгляд справи у загальному порядку. Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали зазначеної справи, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно зі ст.. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду справи, суд ухвалою може подовжити розгляд справи, але не більше як на пятнадцять днів.

При цьому слід зазначити, що подовження строку розгляду справи можливе лише за одночасної наявності наступних елементів: 1) винятковість випадку (значна кількість доказів, велика кількість осіб, які беруть участь у справі; 2) наявність клопотання сторони; 3)особливості розгляду справи.

Протягом тривалого часу, суд позбавлений можливості вирішити справу по суті та протягом перебування справи у провадженні позивачка жодного разу не зявилася до судового засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

В першу чергу треба відзначити, що особи, які беруть участь у справі, зобовязані під час провадження у цивільній справі повідомляти суд про зміну місця проживання, перебування, роботи, служби, місцезнаходження. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається їм за останньою адресою і вважається врученою. Особи, які беруть участь справі, які не можуть з поважних причин зявитися до суду, зобовязані завчасно повідомити про це суд, що узгоджується зі ст. 77 ЦПК України, відповідно до якої сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до Правил надання послуг поштового звязку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 279 рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою „Судова повістка, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою „Судова повістка з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п'ять календарних днів з дня надходження листа до об'єкта поштового зв'язку місця призначення із зазначенням причини невручення.

Судом своєчасно та належним чином направлялися судові повістки. Судом вжити всі заходи щодо повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи.

Частиною 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право кожного при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обовязків на справедливий і відкритий розгляд у впродовж розумного строку.

Як вбачається з матеріалів справи, дана цивільна справа надійшла в провадження суду 24.09.2013 року, у судові засідання призначені до 04 грудня 2013 року відповідач неодноразово не зявлялася, про причини неявки суд не повідомляла.

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи , які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'являвся в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України Про судоустрій та статус суддів від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, ухилення від участі у судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч.1 ст. 224 ЦПК України.

Судом з'ясовано, що відповідач у судове засідання, в якому винесене дане заочне рішення не з'явився, хоча про день, час, та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про отримання судової повістки. Поважність причини неявки в судове засідання відповідачем належними та допустимими доказами в ході розгляду даної заяви не підтверджені.

Відповідно до ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Крім того, відповідачем не повідомлені обставини та не зазначені докази,усвідомлення яких судом при ухваленні заочного рішення дали б підстави прийти до іншого висновку, ухваливши принципово інше рішення. Твердження відповідача наведен і в обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є необґрунтованими.

У відповідності до п.1 ч.3 ст.231 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

З урахуванням наведенного вище, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

У відповідності до п.1 ч.3 ст. 231 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 231 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства « Українська страхова компанія «ГАРАНТ-АВТО» в особі Центральної філії ПАТ «УСК «ГАРАНТ-АВТО» до ОСОБА_2 про відшкодування в порядку регресу шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Суддя Фрунзенського районного суду О. П. Шарко