Справа № 758/9394/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2014 року Подільський
районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б. ,

при секретарях - Озерчук Г. І.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1,
ОСОБА_2 в своїх інтересах та інтересах
неповнолітнього ОСОБА_3 до
Житлово-будівельного кооперативу
«Верстат-10», Київської міської ради,
3-ті особи: Подільська районна у м. Києві
державна адміністрація як органу опіки
та піклування, про визнання права
власності у спільній сумісній
власності подружжя та визнання права
власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулись до суду з позовом
до відповідачів та просять визнати за
ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку
квартири АДРЕСА_1, загальною площею 54,77
кв. М., житловою площею 26,30 кв.м., визнати
за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку
вказаної квартири квартири в порядку
спадкування за законом після смерті її
батька ОСОБА_5 В обгрунтування позову
посилаються на те, що ОСОБА_5, будучи
членом ЖБК «Верстат-10» та перебуваючи
на той час у шлюбі з ОСОБА_1, до січня 1992
року повністю виплатив пайовий внесок
за квартиру, відповідно дана квартира є
спільною сумісною власністю подружжя.
28.03.2002 шлюб між сторонами було
розірвано, при цьому полілу майна,
набутого у шлюбі, не було. ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_5 помер, за життя не оформив
документи про право власності на
нерухоме майно. Єдиним спадкоємцем
першої черги після смерті ОСОБА_5 є його
донька ОСОБА_2, яка постійно проживала
зі спадкодавцем на момент його смерті
та фактично прийняла спадщину. Разом з
цим, відсутність правовстановлюючих
документів на квартиру позбавляє
позивачів можливості оформити право
власності на належні їм частки, що і
змусило їх звернтутись до суду.

В судовому засіданні представник
позивачів позов підтримала.

Представник відповідача ЖБК
«Верстат-10» в судове засідання не
з»явився, просив розглянути справу за
без його участі.

Представник відповідача Київської
міської ради в судове засідання не
з»явився, надали суду заяву про розгляд
справи за їх відсутності.

3-тя особа Подільська районна в м. Києві
державна адміністрація в судове
засідання представника не направила,
надали заяву про розгляд справи за їх
відсутності.

Вислухавши пояснення представника
позивача, дослідивши письмові докази,
суд вважає встановленими наступні
обставини та відповідні їм
правовідносини.

Згідно свідоцтва про одруження,
виданого виконавчим комітетом
Хмільнянської сільської ради
Канівського району Черкаської області
27.11.2000, ОСОБА_5 та ОСОБА_1 08.10.1978р. уклали
шлюб. (а. с. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_2 від шлюбу народилась
донька ОСОБА_2, що підтверджується
свідоцтвом про народження (а. с. 9).

ОСОБА_5 є членом ЖБК «Верстат-10» з 01.06.1982
р. (а. с. 11).

01.06.1982р. ОСОБА_5, родина якого
складається з трьох осіб, виконавчим
комітетом Київської міської ради
народних депутатів видано ордер №030876
серії Ж, на право зайняття двокімнатної
квартири АДРЕСА_1, на підставі рішення
виконкому Київсько міської ради
народних депутатів від 15.03.1982р. №387. (а.
с. 10).

Відповідно до довідки ЖБК «Верстат-10»,
№7/3, виданої в липні 2014 року, ОСОБА_5 є
власником кооперативної квартири
АДРЕСА_1 сума пайового внеску за
квартиру в розмірі 7018,52 крб. сплачена в
січні 1992 р. в повному обсязі, що складає
суму паєнакопичення. (а. с. 11).

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу,
виданого 28.03.2002р., шлюб між ОСОБА_5 та
ОСОБА_1 розірвано. (а. с. 8)

При вирішенні спору про визнання права
власності на майно потрібно
розмежовувати час і підстави
виникнення права власності, які
кваліфікуються відповідно до
законодавства України, чинного на час
виникнення права власності.

Відповідно до ст. 15 ЗУ «Про власність»,
чинного на момент виплати пайового
внеску гр. ОСОБА_5, член житлового,
житлово-будівельного, дачного,
гаражного чи іншого кооперативу або
товариства, який повністю вніс свій
пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж,
іншу будівлю або приміщення, надані
йому в користування, набуває права
власності на це майно. Громадянин, який
став власником цього майна, має право
розпоряджатися ним на свій розсуд:
продавати, обмінювати, здавати в
оренду, укладати інші угоди, не
заборонені законом.

Як визначено ст. 16 ЗУ «Про власність»,
майно, нажите подружжям за час шлюбу,
належить ім на праві спільної сумісної
власності. Здійснення ними цього права
регулюється цим Законом і Кодексом про
шлюб та сім'ю Української РСР. Таке
положення повністю кореспондується з
номрою ст. 22 Кодексу про шлюб та сім'ю
Української РСР, відповідно до якої
майно, нажите подружжям за час шлюбу, є
його спільною сумісною власністю. При
цьому кожен з подружжя має рівні права
володіння, користування і
розпорядження цим майном.

Таким чином, оскільки право власності
на квартиру АДРЕСА_1 набуте ОСОБА_5 під
час шлюбу з ОСОБА_1, вказане майно є
спільною сумісною власністю подружжя.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, про що 08.11.2010
відділом реєстрації смерті у м. Києві
видано свідоцтво про смерть (а. с. 14).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право
власності набувається на підставах, що
не заборонені законом, зокрема із
правочинів. Право власності вважається
набутим правомірно, якщо інше прямо не
випливає із закону або незаконність
набуття права власності не встановлена
судом.

Як зазначено в п. 8 Постанови Пленуму
Верховного Суду №7 від 30.05.2008 «Про
судову практику у справах про
спадкування», у разі смерті члена
житлово-будівельного кооперативу, якщо
спадкодавець повністю вніс пайовий
внесок, до складу спадщини включається
відповідна квартира.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України
спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово. Кожна
наступна черга спадкоємців за законом
одержує право на спадкування у разі
відсутності спадкоємців попередньої
черги, усунення їх від права на
спадкування, неприйняття ними спадщини
або відмови від її прийняття, крім
випадків, встановлених ст. 1259 цього
Кодексу.

Як закріплено ст. 1261 ЦК України, в першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Норми ч. 3 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269 ЦК України
визначають, що спадкоємець, який
постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого ст. 1270 ЦК України, він не
заявив про відмову від неї.

Як встановлено судом, ОСОБА_2 є донькою
померлого ОСОБА_5, відповідно є
спадкоємицею першої черги після смерті
останнього. Інші спадкоємці першої
черги після смерті ОСОБА_5 відсутні.

На час смерті спадкодавця ОСОБА_2 разом
зі своює малолітньою дитино. ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_3 р. н., постійно проживала
разом з ним за адресою кв. АДРЕСА_1 що
підтверджується довідкою (випискою з
домової книги про склад сім'ї та
прописки) ЖБК «Верстат-10» від 02.07.2014,
довідкою ЖБК «Верстат-10» №21 від 01.09.2014
(а. с. 12, 13, 26), зареєстрована за цією ж
адресою, не зверталась до нотаріуса із
заявою про відмову від спадщини, а тому
в силу положень ст. ст. 1268, 1269 ЦК України
є особою, яка прийняла спадщину.

Отже, виходячи з викладеного та
приймаючи до уваги ваідсутність
реєстрації права власності на квартиру
АДРЕСА_1 обгрунтовану відмову
нотаріуса у відкритті спадкової справи
після смерті ОСОБА_5, в тому числі з
підстав відсутності
правовстановлюючого документу на
нерухоме майно, суд приходить до
висновку про обгрунтованість позовних
вимог та вважає за необхідне визнати за
ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку
квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування
після смерті батька ОСОБА_5

Керуючись ст. ст. 1258, 1261, 1268, 1269 ЦК
України, ст.22 КЗпШС, ст. ст. 8, 10, 60, 212 - 215
ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 в своїх інтересах
та інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 до
Житлово-будівельного кооперативу
«Верстат-10», Київської міської ради,
3-ті особи: Подільська районна у м. Києві
державна адміністрація як органу опіки
та піклування, про визнання права
власності у спільній сумісній
власності подружжя та визнання права
власності в порядку спадкування, -
задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2
частку квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2
частку квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після смерті батька
ОСОБА_5.

Рішення суду може бути оскаржене
протягом десяти днів з дня його
проголошення шляхом подачі
апеляційної скарги до Апеляційного
суду м. Києва через Подільський
районний суд м. Києва.

Суддя Г. Б. Супрун