ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"02" грудня 2014 р. Дарницький районний
суд міста Києва в складі:
головуючого - судді
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про
встановлення розміру часток
співвласників у праві спільної
власності та визнання права власності
на частку майна, суд -
Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з
позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
ОСОБА_6 про встановлення розміру часток
співвласників у праві спільної
власності та визнання права власності
на частку майна. Мотивуючи свої вимоги
тим, що він з відповідачами є
співвласниками квартири АДРЕСА_1
згідно Свідоцтва про право власності
на житло, виданого 19 липня 2004 року
Відділом приватизації житла
Дарницької районної в м. Києві
державної адміністрації на підставі
частці кожний. Рішенням Дарницького
районного суду м. Києві від 13 січня 2014
року шлюб між ним та ОСОБА_3 розірвано.
В липні 2014 року він мав намір
подарувати свою частку квартири, у
зв»язку з чим звернувся до нотаріуса,
проте нотаріусом було відмовлено у
вчиненні нотаріальної дії з підстав
відсутності у нього оригіналу
правовстановлюючого документа на
майно. Наразі відносини між ним та його
колишньою дружиною є складними.
правовстановлюючий документ та
квартиру, не надає його йому, тим самим
порушує його право на розпорядження
своєю часткою майна, що й стало
підставою звернення до суду з даним
В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та
його представник ОСОБА_7, діючий на
підставі довіреності від 06 травня 2014
року (а.с.36), позовні вимоги підтримали з
тих же підстав та просили задовольнити:
встановити, що розміри часток
співвласників ОСОБА_3, ОСОБА_2,
ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 у праві спільної
власності на квартиру АДРЕСА_1, є
рівними й становлять по 20/100 частин для
кожного співвласника; визнати за
ОСОБА_2 право власності на 1/5 частину
квартири АДРЕСА_1, оскільки це право не
визнається відповідачем.
Відповідачі в судове засідання
повтороно не з"явились, про час та місце
розгляду справи повідомлені згідно
чинного законодавства належним чином -
рекомендованим листом з повідомленням
про вручення (а.с. 44, 45, 46, 47).
За таких підстав судом відповідно до
положень статті 224 ЦПК України визнано
за можливе ухвалити по даній справі
заочне рішення на підставі наявних у
справі доказів та за погодженням
Вислухавши пояснення позивача, його
доводи та заперечення, дослідивши
матеріали справи у їх сукупності,
всебічно та повно з"ясувавши фактичні
обставини, на яких ґрунтується позов,
об"єктивно оцінивши докази, які мають
істотне значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд приходить
до висновку про те, що позов підлягає
задоволенню із наступних підстав.
Принцип захисту судом порушеного права
особи будується при встановленні
порушення такого права. Так, кожна
особа має право звернутися до суду за
захистом свого особистого немайнового
або майнового права та інтересу (ч.1 ст.
Правом звернення до суду за захистом
наділена особа, права якої порушені,
невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК
Судом встановлено, що сторони, які
перебувають у близьких родинних
відносинах /колишні чоловік, дружина та
їх діти/, є співвласниками квартири
АДРЕСА_1 згідно Свідоцтва про право
власності на житло, виданого 19 липня 2004
року Відділом приватизації житла
Дарницької районної в м. Києві
державної адміністрації на підставі
частці кожний (а.с.11).
Майно, що є у власності двох або більше
осіб (співвласників), відповідно до ч.1
ст. 355 ЦК України, належить їм на праві
спільної власності (спільне майно).
Спільна власність вважається
частковою, якщо договором або законом
не встановлена спільна сумісна
власність на майно (ч.4 ст. 355 ЦК України).
Власність двох чи більше осіб із
визначенням часток кожного з них у
праві власності є спільною частковою
власністю (ч.1 ст. 356 ЦК України).
Згідно повідомлення КМБТІ від 04 червня
2014 року встановлено, що за даними Бюро,
квартира АДРЕСА_1 на праві власності
зареєстрована за ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 в рівних долях на
підставі Свідоцтва про право
власності на житло, виданого 19
липня 2004 року Відділом приватизації
житла Дарницької районної в м. Києві
державної адміністрації на підставі
Рішенням Дарницького районного суду м.
Києві від 13 січня 2014 року шлюб між
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірвано (а.с.16-17).

Сторони зареєстровані в спірній
квартирі (а.с.12).

В липні 2014 року ОСОБА_2 мав намір
подарувати свою частку квартири, у
зв»язку з чим звернувся до нотаріуса,
проте приватним нотаріусом КМНО було
відмовлено у вчиненні нотаріальної дії
з підстав відсутності у нього
оригіналу правовстановлюючого
документа на майно (а.с.19).

Наразі відносини між позивачем та його
колишньою дружиною є складними: мають
місце звернення до судових та
правоохоронних органів (а.с.31)
Відповідачка, маючи
правовстановлюючий документ та
квартиру, не надає його позивачу, тим
самим порушує його право на
розпорядження його часткою майна.

Власник майна, відповідно до ст. 392 ЦК
України, може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

Оскільки позивач позбавлений
відповідачем правовстановлюючого
документа на спірне майно, й це право не
визначається відповідачем, на підставі
ст. 392 ЦК України, суд вважає за
необхідне визнати за позивачем право
власності на 1/5 частину квартир АДРЕСА_1
м. Києві, якою він володіє згідно
Свідоцтва про право власності на
житло, виданого 19 липня 2004 року
Відділом приватизації житла
Дарницької районної в м. Києві
державної адміністрації на підставі
Розпорядження № 37616 (а.с.11), й
встановити, що розміри часток
співвласників ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6 у праві спільної
часткової власності на вказну
квартиру, є рівними й становлять по 20/100
частин для кожного співласника.

Частки у праві спільної часткової
власності вважаються рівними, якщо
інше не встановлено за домовленістю
співвласників або законом (ч.1 ст. 357 ЦК
України).

Приймаючи до уваги предмет даного
спору, наслідки його розгляду судом,
суд вважає за необхідне застосувати
положення частини 1 статті 88 ЦПК
України.

Так стороні, на користь якої ухвалено
рішення, суд присуджує з другої сторони
понесені нею і документально
підтверджені судові витрати.

Позивачем при подачі позову до суду
сплачено 2 243 грн. 60 коп. судового збору,
який підлягає стягненню з відповідача
на користь позивача.

На підставі вищевикладеного, ст.ст. 355,
356, 357, 392 ЦК України, керуючись ст. ст. 3, 6,
7, 10, 11, 15, 57, 60, 81, 88, 195, 196, 208, 209, 213, 214, 215, 218,
174, 130, 222, 224, 293, 294 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про
встановлення розміру часток
співвласників у праві спільної
власності та визнання права власності
на частку майна, задовольнити.

Встановити, що розміри часток
співвласників ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6 у праві спільної
власності на квартиру АДРЕСА_1, є
рівними й становлять по 20/100 частин для
кожного співвласника.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/5
частину квартири АДРЕСА_1.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 2 243
(дві тисячі двісті сорок три) грн. 60
(шістдесят) коп. - судового збору.

За письмовою заявою відповідача, яку
може бути подано протягом 10 днів з дня
отримання копії заочного рішення до
суду першої інстанції, заочне рішення
може бути переглянуто судом, який
постановив рішення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення,
рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва шляхом
подання заяви про апеляційне
оскарження протягом 10 днів з дня його
проголошення.

Строк, протягом якого розглядатиметься
заява відповідача про перегляд
заочного рішення не включається до
строку на апеляційне оскарження
рішення.

Позивач вправі оскаржити заочне
рішення в загальному порядку,
передбаченому ЦПК України, подавши до
апеляційного суду м. Києва апеляційну
скаргу протягом 10 днів з дня його
проголошення через Дарницький
районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Копію заочного рішенні невідкладно
направити відповідачу після його
проголошення рекомендованою поштою (зі
зворотнім повідомленням).

Суддя:

Коренюк А.М.