Справа № 645/4354/14-ц
Провадження №
Фрунзенський районний суд м. Харкова у
головуючого судді Федорової О.В.
при секретарі Ляховій І.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Харкові
цивільну справу за позовом:
про продовження строку на прийняття
спадщини, визнання права власності в
порядку спадкування за законом,
визначення частки у праві спільної
сумісної власності -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до
Фрунзенського районного суду м.
Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2,
ОСОБА_3 та ОСОБА_4, у якій просила суд:
- продовжити ОСОБА_1 строк на прийняття
спадщини після її матері ОСОБА_5,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3;
- визнати за ОСОБА_1, право власності на
квартиру АДРЕСА_1, в порядку
спадкування за законом після її матері
ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3;
- визнати за ОСОБА_1 право власності на
1/3 частину домоволодіння по АДРЕСА_3, в
порядку спадкування за законом після
її матері ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3;
- визначити, що частка померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 у праві спільної
сумісної власності на земельну
ділянку, площею 0,0540 га., кадастровий
АДРЕСА_3, становила 1/3;
- визначити, що частка померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 у праві спільної
сумісної власності на земельну
ділянку, площею 0,2500 га., кадастровий
АДРЕСА_3, становила 1/3;
- визнати за ОСОБА_1 право власності на
1/3 частину земельної ділянки, площею
яка розташована по АДРЕСА_3, в порядку
спадкування за законом після її матері
ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3;
- визнати за ОСОБА_1, право власності на
1/3 частину земельної ділянки, площею
яка розташована по АДРЕСА_3, в порядку
спадкування за законом після її матері
ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.
Позовні вимоги мотивовані тим, що
позивачка є єдиною спадкоємицею першої
черги за законом після смерті її матері
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3. До
складу спадщини входять: квартира
АДРЕСА_1, 1/3 частка домоволодіння по
АДРЕСА_3; а також земельні ділянки,
частки померлої на які не визначені та
не виділені в натурі, а саме: земельна
ділянка, яка належить на праві спільної
сумісної власності ОСОБА_5, ОСОБА_3 та
ОСОБА_4, площею 0,0540 га., кадастровий
АДРЕСА_3, та земельна ділянка, яка
належить на праві спільної сумісної
власності ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_4,
площею 0,2500 га., кадастровий номер
Позивач наголосила, що на її звернення
21.05.2014 року до Дванадцятої Харківської
державної нотаріальної контори про
видачу свідоцтва про право на спадщину
після померлої матері, відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за законом у зв'язку з пропуском
шестимісячного строку на подання заяви
про прийняття спадщини, та зазначила,
що цей строк був пропущений нею з
поважних причин. Крім того, у зв'язку з
тим, що до складу спадкового майна
входять дві вказані земельні ділянки,
частки права власності померлої в яких
за її життя не визначені, це
перешкоджає отриманню свідоцтва про
право на спадщину за законом у
нотаріуса та потребує судового
визначення часток померлої у праві
спільної сумісної власності на вказані
Представник позивача ОСОБА_6 в судовому
засіданні підтримав позовні вимоги у
повному обсязі та просив задовольнити
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у
судове засідання не з'явилися, через
канцелярію суду надали відзиви на
позов, відповідно до яких не
заперечували проти позовних вимог та
просили суд розглянути справу без їх
З'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтуються позовні вимоги,
всебічно та повно дослідивши матеріали
справи та надані учасниками судового
процесу докази, заслухавши пояснення
представника позивача, суд встановив
Згідно з довідкою відділу запису актів
громадського стану Ленінської
районної Ради народних депутатів у м.
Харкові за № 107 від 09.06.1995 року, виданої
ОСОБА_5, 07 січня 1961 року між ОСОБА_8 та
ОСОБА_5 був укладений шлюб, про що
зроблений актовий запис № 21, та після
реєстрації шлюбу чоловікові та дружині
присвоєно прізвище ОСОБА_5.
Згідно з копією Свідоцтвом про
народження ОСОБА_1, серії НОМЕР_1,
видатного Ленінським РАЦС м. Харкова
14.01.1962 року, її батьками є ОСОБА_5 та
10.08.1971 року шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_5
було розірвано, що підтверджується
копією свідоцтва про розірвання шлюбу
Згідно з довідкою Комінтернівської
Ради народних депутатів м. Харкова між
ОСОБА_5 та ОСОБА_11 28.08.1971 року укладений
шлюб, про що зроблено запис № 971, та
після реєстрацію шлюбу ОСОБА_5
присвоєно прізвище ОСОБА_5.
19.08.1975 року шлюб між ОСОБА_11 та ОСОБА_5
було розірвано, що підтверджується
копією Свідоцтва про розірвання шлюбу
Згідно із Свідоцтвом про укладення
шлюбу серії НОМЕР_4, копія якого
міститься у матеріалах справи, 18.06.1983
року між ОСОБА_13 та ОСОБА_5 укладений
шлюб, про що зроблений актовий запис №
З вищевказаних документів вбачається,
що ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, є матір'ю
позивачки ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 померла, про що
Відділом державної реєстрації актів
цивільного стану по м. Харкову
реєстраційної служби Харківського
міського управління юстиції зроблений
копією Свідоцтва про смерть серії
Позивач наголосила, що вона є єдиною
дочкою ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, та
є єдиною спадкоємицею першої черги за
До складу спадщини входять:
- квартира АДРЕСА_1, що підтверджується
копією Свідоцтва про право власності
на житло від 22.09.1994 року, реєстраційний
«Харківське МБТІ» за № П-8-6628 від 27.09.1994
-1/3 частка права власності на
домоволодіння по АДРЕСА_3, що
підтверджується копією свідоцтва про
право на спадщину за заповітом, яке
видано ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, в
порядку спадкування за заповітом після
їхнього померлого батька ОСОБА_15;
- земельна ділянка, яка належить на
праві спільної сумісної власності
ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, площею 0,0540 га.,
розташована по АДРЕСА_3, що
підтверджується копією державного
акту на право власності на земельну
- земельна ділянка, яка належить на
праві спільної сумісної власності
ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, площею 0,2500 га.,
розташована по АДРЕСА_3, що
підтверджується копією державного
акту на право власності на земельну
З відповіді Дванадцятої Харківської
державної нотаріальної контори за №
1588/02-14 від 21.05.2014 року на заяву позивачки
від 21.05.2014 року, вбачається, що
позивачці відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
законом у зв'язку з пропуском
шестимісячного строку на подання заяви
про прийняття спадщини та
запропоновано звернутись до суду.
Разом із тим, до складу спадкового
майна входять дві вищевказані земельні
ділянки, частки права власності
померлої в яких за її життя не
визначені, що також перешкоджає
отриманню свідоцтва про право на
спадщину за законом у нотаріуса та
потребує судового визначення часток
померлої у праві спільної сумісної
власності на вказані земельні ділянки.
Такі обставини на думку позивача є
підставою для захисту її прав та
інтересів у вказаний у позові спосіб.
Надаючи правову кваліфікацію
викладеним обставинам, суд виходить з
Відповідно до ст. 1216 ЦК України,
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст. 1217 ЦК України, спадкування
здійснюється за заповітом або за
Відповідно до ст. 1220 ЦК України,
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
померлою. Часом відкриття спадщини є
день смерті особи або день, з якого вона
оголошується померлою.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що в
першу чергу право на спадкування за
законом мають діти спадкодавця, в тому
числі зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно зі ст. 1225 ЦК України, право
власності на земельну ділянку
переходить до спадкоємців на загальних
підставах, із збереженням її цільового
призначення. До спадкоємців житлового
будинку, інших будівель та споруд
переходить право власності або право
користування земельною ділянкою, на
якій вони розміщені.
Статтею 368 ЦК України передбачено, що
спільна власність двох і більше осіб
без визначення часток кожного з них у
праві власності є спільною сумісною
Відповідно ч.2 ст. 370 ЦК України, у разі
виділу частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що
частки кожного з співвласників у праві
спільної сумісної власності є рівними,
якщо інше не встановлено домовленістю
між ними, законом або рішенням суду.
Згідно зі ст. 1226 ЦК України, частка у
праві спільної сумісної власності
спадкується на загальних підставах.
Суб'єкт права спільної сумісної
власності має право заповідати свою
частку у праві спільної сумісної
власності до її визначення та виділу в
З Державних актів на право власності на
земельну ділянку серії ЯЛ № 197872 від
22.05.2012 року та серії ЯЛ № 187671 від 22.05.2012
року, засвідчені копії яких містяться у
матеріалах справи, земельні ділянки
площею 0,0540 га., кадастровий номер
розташовані по АДРЕСА_3, належать на
праві спільної сумісної власності
ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, та частки
права власності померлої у вказаних
земельних ділянках за її життя не
Норми ЦПК України не встановлюють
вичерпного переліку фактів, що мають
юридичне значення. Відповідно до ч. 2 ст.
256 ЦПК України, у судовому порядку
можуть бути встановлені також інші
факти, від яких залежить виникнення,
зміна або припинення особистих чи
майнових прав фізичних осіб, якщо
законом не встановлено іншого порядку
Позивач наголосила, що встановлення
факту, що частки вказаних земельних
ділянок, які були у спільній сумісній
власності ОСОБА_3, ОСОБА_4 і померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 є рівними та
встановлення часток померлої ОСОБА_5 у
праві спільної сумісної власності на
вказані земельні ділянки, необхідно
З урахуванням наведеного, суд вважає
позовну вимогу про визначення, що
частка померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 у
праві спільної сумісної власності на
земельну ділянку, площею 0,0540 га.,
розташована по АДРЕСА_3, становила 1/3 та
визначення, що частка померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 у праві спільної
сумісної власності на земельну
ділянку, площею 0,2500 га., кадастровий
АДРЕСА_3, становила 1/3; законною,
обґрунтованою та підлягаючою
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 1270 ЦК
України для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
Згідно зі ст. 1272 ЦК України якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За письмовою згодою
спадкоємців, які прийняли спадщину,
спадкоємець, який пропустив строк для
прийняття спадщини, може подати заяву
про прийняття спадщини нотаріусу за
місцем відкриття спадщини. За позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України в п. 24
постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про
судову практику у справах про
спадкування" роз'яснив, що при розгляді
цих справ слід перевіряти наявність
або відсутність спадкової справи
стосовно спадкодавця у державній
нотаріальній конторі за місцем
відкриття спадщини, наявність у
матеріалах справи обґрунтованої
постанови про відмову нотаріуса у
вчиненні нотаріальної дії, зокрема
відмови у видачі свідоцтва про право на
спадщину. Вирішуючи питання про
визначення особі додаткового строку,
суд досліджує поважність причини
пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.
Позивач у позовній заяві зазначила, що
вона звернувся до нотаріальної
контори, де їй відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину,
оскільки пропущено строк для її
На запит суду Дванадцятою Харківською
державною нотаріальною конторою
01.07.2014 року) повідомлено, що спадкова
справа після смерті ОСОБА_5, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3, не заводилась, свідоцтво
про право на спадщину не видавалось.
Судом встановлено, що відповідачі
проти позову не заперечують. У
відповідності до ч. 4 ст. 174 ЦПК України,
у разі визнання відповідачем позову, за
наявних для того законних підстав, суд
ухвалює рішення про задоволення
позову, оскільки визнання позову не
суперечить закону та не порушує права,
свободи чи інтереси інших осіб.
Відповідно до ст.1272 ЦК України строк
прийняття спадщини встановлений ст.1270
ЦК України може бути продовжений, якщо
суд визнав причини пропуску поважними.
Поважність причин пропуску строку
позивачем обґрунтована тим, що вона вже
тривалий час з 1994 року постійно хворіє
на гіпертонічну хворобу II ст.,
розповсюджений остеохондроз хребта,
який останні декілька років фактично
прикував її до ліжка, отримує
післяопераційне лікування в домашніх
умовах щодо онкозахворювання та ряду
інших захворювань, що зазначені в
медичному епікризі № 6041 від 07.10.2013 року
та консультативному висновку від 31.03.2014
року, копії яких містяться у матеріалах
справи. Позивач наголосила, що вона
була виписана після закінчення
стаціонарного лікування 07.10.2013 року і
до 07.05.2014 року проходила обстеження
МСЕК (акт № 712 від 07.05.2014 року) та їй
визначена 3 група інвалідності, що
підтверджується довідкою до акта
огляду МСЕК, копія якої міститься у
матеріалах справи.
Позивачка стверджувала, що вказані
захворювання і стан її здоров'я
позбавили її можливості у визначений
період з 10.11.2013 року по 10.05.2014 року
звернутися до нотаріальної контори та
ці обставини підтверджують поважність
причини пропуску цього строку.
З урахуванням наведеного, якщо
спадкоємець пропустив шестимісячний
строк для подання заяви про прийняття
спадщини з поважних причин, закон
гарантує йому право на звернення до
суду з позовом про визначення
додаткового строку на подання такої
Судовим розглядом встановлено, що
ОСОБА_1 з поважних причин пропустила
строк для прийняття спадщини, та вона є
спадкоємцем першої черги за законом. За
таких обставин, її позов в частині
продовження строку для прийняття
спадщини та шляхом встановлення
додаткового строку для її прийняття
підлягає задоволенню.
Стосовно позовних вимог про визнання
за позивачкою права власності на
квартиру АДРЕСА_1, на 1/3 частину
домоволодіння по АДРЕСА_3, на 1/3 частину
земельні ділянки: площею 0,0540 га.,
площею 0,2500 га., кадастровий номер
АДРЕСА_3, в порядку спадкування за
законом після смерті її матері ОСОБА_5,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, суд вважає
необхідним зазначити наступне.
На підставі статей 1296, 1297 ЦК України,
статті 34 Закону України «Про нотаріат»
за наявності правовстановлюючих
документів на спадкове майно,
документального підтвердження місця,
часу відкриття спадщини, підстав
закликання до спадкування та за
відсутністю спору між спадкоємцями,
свідоцтво про право на спадщину
видається нотаріусом.
Таким чином, єдиною правовою підставою
для набуття права власності на
спадкове нерухоме майно є видача
нотаріусом свідоцтва про право на
спадщину за законом. Суд не може
підміняти собою нотаріуса, який
уповноважений посвідчити право
власності в порядку спадкування.
Як вбачається з листа Дванадцятої
Харківської державної нотаріальної
контори (вихідний № 1588/02-14 від 21.05.2014
року), ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні
заяви про видачу свідоцтва про право на
спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3
ОСОБА_5, у зв'язку з відсутністю підстав
для закликання до спадкування,
оскільки ОСОБА_1 спадщина у
встановлений ст. 1270 ЦК України строк не
прийнята (заява про прийняття спадщини
не подавалася, довідка
житлово-експлуатаційної організації
або відповідного органу місцевого
самоврядування про те, що спадкоємець
на день смерті спадкодавця проживав
разом відсутня). Відмови у вчиненні
нотаріальних дій при видачі свідоцтва
про право на спадщину з інших підстав з
боку позивача суду не представлено.
При таких обставинах позивач ОСОБА_1 не
позбавлена права на звернення у
встановленому законом порядку до
нотаріуса із заявою про прийняття
спадщини після смерті її матері ОСОБА_5.
Відтак, пред'явлені позовні вимоги в
частині визнання за позивачем права
власності в порядку спадкування є
передчасними та задоволенню не
На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 3, 15, 60, 157, 208, 209, 213, 215, 223, 234 ЦПК
України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити
Визначити, що частка померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 у праві спільної
сумісної власності на земельну
ділянку, площею 0,0540 га., кадастровий
АДРЕСА_3, становила 1/3.
Визначити, що частка померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 у праві спільної
сумісної власності на земельну
ділянку, площею 0,2500 га., кадастровий
АДРЕСА_3, становила 1/3.
Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2,
додатковий строк для прийняття
спадщини після смерті матері ОСОБА_5,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, строком у чотири
місяці після набрання рішенням
В решті позову відмовити.
Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Харківської області.
Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення, через Фрунзенський
районний суд м. Харкова. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
Федорова О.В.