Дата документу 05.09.2014
Справа № 533/396/14-ц
Провадження № 2/533/167/14
РІШЕННЯ

іменем України

4 вересня 2014 р.
Козельщинський районний суд
Полтавської області

в
складі головуючого - судді Мурашко А.О.

при секретарі - Шуліка Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в смт. Козельщині справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
зобов»язання на місці облаштування
вигрібної ями привести земельне
покриття в первісний стан, заборонити
споруджувати вигрібну яму з порушенням
діючих регламентуючих норм і ОСОБА_2 до
ОСОБА_1 про зобов»язання демонтувати
самовільно збудовану вигрібну яму і
заборону зливу нечистот в
невстановлені місця,

встановив:

У березні 2014 року ОСОБА_1 звернулася в
суд з позовом до ОСОБА_2 і прохала
зобов»язати її на місці облаштування
вигрібної ями привести земельне
покриття в первісний стан; заборонити
відповідачу облаштовувати вигрібну
яму на відстані ближче ніж 20 метрів до
належного їй колодязя і на відстані
ближче ніж 15 м до вікон належних їй
житлових приміщень.

Свої вимоги мотивувала тим, що ОСОБА_2
споруджує вигрібну яму на своїй
присадибній ділянці з порушенням
діючих будівельних і санітарних норм.

ОСОБА_2 звернулася в суд із зустрічною
позовною заявою і прохала зобов»язати
ОСОБА_1 розібрати та засипати вигрібну
яму, яка знаходиться на її присадибній
земельній ділянці та не допускати
зливу нечистот на вулицю та під її
ворота.

Зазначені вимоги мотивувала також
тим,що ОСОБА_1 спорудила вигрібну яму з
порушенням діючих будівельних і
санітарних норм.

Зустрічний позов суд об»єднав з
первісним позовом.

Сторони в судове засідання не
з»явилися,про місце і час судового
розгляду їм повідомлено належним
чином.

В судовому засіданні представники
ОСОБА_1- ОСОБА_3 і ОСОБА_4 позовні вимоги
ОСОБА_1 пітримали, а позов ОСОБА_2 не
визнали повністю і пояснили,що ОСОБА_2
спорудила вигрібну яму довжиною 1950 мм,
шириною-1950 мм і глибиною- 1500 мм на своїй
присадибній ділянці на відстані 20-30 см
від межі, 12 м від її житлового будинку і
14 м від колодязя, а відповідно п.п. 3.26; 3.31
ДБН 360-92 відстань повинна бути
відповідно 15 і 20 м. , крім цього
зазначеними будівельними нормами
забороняється з 2002 року спорудження
вигрібних ям. Також представники
стверджували,що в судовому засіданні
не доведено,що ОСОБА_1 виливає
нечиститоти на вулицю та під її ворота;
ОСОБА_1 спорудила не вигрібну яму,а
септик і при спорудженні його не
допущено порушень будівельних і
санітарних норм.

Представники ОСОБА_2- ОСОБА_5 і ОСОБА_6
позов ОСОБА_2 підтримали, а позов ОСОБА_1
не визнали провністю і пояснили,що
вирита яма на присадибній ділянці
ОСОБА_2 не має ознак вигрібної ями,
огляд цієї ями інженером ОСОБА_7
проведені без згоди власника, а тому
висновки інженера не можуть братися до
уваги; ОСОБА_1 побудувала вигрібну яму
без відповідних дозволів і з грубими
порушеннями будівельних і санітарних
норм.

Суд, вислухавши пояснення учасників
судового засідання і дослідивши
матеріали справи, вважає, що позови
підлягають задоволенню частково з
наступних підстав.

Пунктом 1.1. Державних санітарних норм
та правил утримання територій
населених місць, затверджених Наказом
Міністерства охорони здоров'я України
17.03.2011 145, передбачено, що вигрібна яма
(вигріб) - це інженерна споруда у
вигляді поглиблення в землі, виконана з
водотривкого матеріалу, призначена для
збирання та зберігання рідких
відходів, наземна частина якої
обладнана щільно прилягаючою кришкою
та решіткою для відокремлення твердих
відходів.

Згідно ст.24 Закону України «Про
планування та забудову територій»
(який був чинний в період 1996-2011 років),
фізичні та юридичні особи, які мають
намір здійснити будівництво об'єктів
містобудування на земельних ділянках,
що належать їм на праві власності чи
користування, зобов'язані отримати від
виконавчих органів відповідних рад,
Київської та Севастопольської міських
державних адміністрацій, у разі
делегування їм таких повноважень
відповідними радами, дозвіл на
будівництво об'єкта містобудування
(дозвіл на будівництво).

Зазначена норма закону, яка діє і в
даний час також передбачає,що замовник,
що має намір забудови належної йому на
праві власності або користуванні
земельної ділянки, або уповноважена
ним особа звертається до відповідного
органу виконавчої влади або органу
місцевого самоврядування із заявою
(клопотанням) щодо намірів забудови
земельної ділянки, в якій зазначаються
призначення будівлі, споруди та
орієнтовні характеристики забудови.
До заяви (клопотання) можуть бути
додані передпроектні роботи.

Відповідно до вимог ст.29 Закону України
"Про планування та забудову територій",
дозвіл на виконання будівельних робіт -
це документ, що засвідчує право
забудовника та підрядника на виконання
будівельних робіт, підключення об'єкта
будівництва до інженерних мереж та
споруд, видачу ордерів на проведення
земляних робіт. Дозвіл на виконання
будівельних робіт надається
інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю,
які ведуть реєстр наданих дозволів.

Згідно п.3.11. Положення "Про надання
дозволу на виконання будівельних
робіт", індивідуальним забудовникам
житлових будинків, господарських та
побутових споруд дозволи на виконання
будівельних робіт надаються на
підставі заяви забудовника, документа,
що посвідчує право власності чи право
користування земельною ділянкою,
дозволу на будівництво об'єкта
містобудування, який видається
відповідним органом виконавчої влади,
проектної документації, погодженої
місцевими органами у справах
містобудування і архітектури, а також
зобов'язання виконавця робіт, якщо
будівництво здійснюється підрядним
способом.

Відповідно до ст.15 Закону України «Про
забезпечення санітарного та
епідемічного благополуччя населення»
підприємства, установи, організації та
громадяни при розробленні і
використанні новихтехнологій,
проектуванні,розміщенні, будівництві,
реконструкції та технічному
переобладнанні підприємств,
виробничих об'єктів і споруд будь-якого
призначення, плануванні та забудові
населених пунктів, курортів,
проектуванні і будівництві
каналізаційних,
очисних,гідротехнічних споруд, інших
об'єктів зобов'язані дотримувати
вимог санітарного законодавства.

Згідно ст.20 Закону України "Про
планування і забудову територій",
державні будівельні норми та інші
нормативно-правові акти з питань
планування і забудови територій (до
яких належать регіональні і місцеві
правила забудови) є обов'язковими для
суб'єктів містобудування.

Відповідно до п.2.22 Державних
санітарних норм та правил утримання
територій населених місць - вигреби
повинні бути віддалені від меж
земельних ділянок навчальних та
лікувально-профілактичних закладів,
стін житлових та громадських
будівель і споруд, майданчиків для
ігор дітей та відпочинку населення на
відстань не менше 20 м.

Пунктом 3.26 ДБН 360-92** «Містобудування.
Планування і забудова міських і
сільських поселень» , затверджених
наказом Держкоммістобудування від 17
квітня 1992 р. N 44 3.26 передбачено, що
майданчики для компосту, дворові
вбиральні та очисні споруди
каналізації повинні знаходитись у
глибині двору не ближче 15 м від вікон
житлових будинків, в тому числі і
сусідніх садиб, сараї для утримання
худоби і птиці - не ближче 12 м.

Але в порушення норм діючого
законодавства, сторони дозволу на
побудову очисної споруд не отримували
і не надали суду першої інстанції
документів, які б підтверджували факт
законності побудови цих очисних споруд
та введення її в експлуатацію .

ОСОБА_2 самовільно розпочала
будівництво вигрібної ями і збудовала
яму довжиною 1 950 мм, шириною 1 950 мм і
глибиною 1 500 мм на території
будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_2 з
порушенням будівельних і санітарних
норм.

Так, відповідно акту
санітарно-епідеміологічного
обстеження об»єкта Комсомольського
міського управління ГУ
Держсанепідслужби у Полтавській
області підтверджений факт
будівництва вигрібної ями на земельній
ділянці ОСОБА_2, відстань від вигрібної
ями до житлового будинку складає-12 м, до
індивідуального колодязя-14м (а.с.9) чим
допущено порушення зазначених
санітарних і будівельних норм.

Факти порушення санітарних і
будівельних норм, а також самовільне
будівництво ями ОСОБА_2
підтверджується листом голови
Козельщинської районної державної
адміністрації (а.с.10).

Інженером-проектувальником ОСОБА_8
встановлені розміри ями і зроблений
висновок про те,що із зовнішнього
вигляду яма (котлован) призначена для
будівництва вигрібної ями (а.с.137).

Суд бере до уваги зазначені висновки
інженера-проектувальника, оскільки
відсутні достатні підстави вважати їх
недопустимими.

ОСОБА_1 також самовільно збудовала
вигрібну яму, розташовану на території
її будинковолодіння за адресою:
АДРЕСА_1 з порушенням будівельних і
санітарних норм.

Так, відповідно акту перевірки
дотримання санітарного законодавства
відстань від вигрібної ями до будинку
ОСОБА_2 складає 8,44 м (а.с.44-45,55).

Свідок ОСОБА_9- помічник лікаря
епідеміолога, яка проводила огляд
вигрібної ями, показала в суді,що
вигрібна яма побудована з порушенням
санітарних норм.

Збудована ОСОБА_1 вигрібна яма має
ознаки септика, але не ідентична йому,
оскільки септик це ємкість, яка
складається з єдиного корпусу
(бетонного або пластикового).

Статтею 391 ЦК України передбачено, що
власник майна має право вимагати
усунення перешкод у здійсненні ним
права користування та розпорядження
своїм майном.

Відповідно до ч.2 ст.386 ЦК України
власник, який має підстави передбачати
можливість порушення свого права
власності іншою особою, може
звернутися до суду з вимогою про
заборону вчинення нею дій, які можуть
порушити його право, або з вимогою про
вчинення певних дій для запобігання
такому порушенню.

Тому, з огляду на ту обставину, що
ОСОБА_2 без відповідного дозволу,
самочинно розпочала будівництво
вигрібної ями з грубим порушенням
діючих будівельних та санітарних норм,
а ОСОБА_1 без відповідного дозволу
побудувала вигрібну яму з грубим
порушенням будівельних та санітарних
норм є всі підстави для усунення
перешкод у здійсненні сторонами права
користуватися та розпоряджатися
майном ( будинком) та захист від
шкідливих наслідків для них та їх
майна, які можуть настати, внаслідок
експлуатації вигрібних ям.
Зобов'язавши їх ліквідувати, шляхом
засипання, вигрібні ями.

Водночас в частині позовних вимог
ОСОБА_2 ,щодо заборони зливу нечистот в
невстановлені місця, суд не вбачає
підстав для задоволення вимог
позивача, оскільки зазначені обставини
не підтверджені в суді.

Також не підлягає задоволенню позов
ОСОБА_1 в частині заборони споруджувати
вигрібну яму з порушенням діючих
регламентуючих норм, оскільки на даний
час ОСОБА_2 припинила споруджувати
вигрібну яму і відсутні підстави
вірогідності продовження будівництва.

На підставі викладеного і керуючись
статтями 10, 60,88, 212 ЦПК України, статтями
391,386 ЦК України суд,

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2
задовольнити частково.

Зобов»язати ОСОБА_2 ліквідувати, шляхом
засипання, самовільно збудовану яму
довжиною 1 950 мм, шириною 1 950 мм і
глибиною 1 500 мм, розташовану на
території будинковолодіння за адресою:
АДРЕСА_2.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
сплачені судові витрати в сумі 243,60 грн.

У задоволенні решти позовних вимог -
відмовити.

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1
задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_1 ліквідувати, шляхом
засипання, самовільно збудовану
вигрібну яму, розташовану на території
будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2
сплачені судові витрати в сумі 243,60 грн.

У задоволенні решти позовних вимог -
відмовити.

Рішення набирає законної сили після
закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не буде подано.

Рішення суду може бути оскаржене
шляхом подачі апеляційної скарги до
Апеляційного суду Полтавської області
через Козельщинський районний суд
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Суддя