Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"20" серпня 2014 р.Дніпровський районний
суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Бурлай О.Б.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду м. Києва цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
третя особа: ОСОБА_3, про відшкодування
матеріальної та моральної шкоди
завданої залиттям квартири, -

у с т а н о в и в :

27.06.2014 року позивач звернувся до суду із
позовом до відповідача про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди завданої залиттям
квартири. Позовні вимоги мотивовано
тим, що позивачу на праві приватної
власності належить квартира АДРЕСА_1.
20.04.2014 року з вини відповідача, який
проживає поверхом вище, належна
позивачці квартира була затоплена, у
зв'язку із тим, що в квартирі
відповідача було зірвано
рушника-сушарку. В результаті залиття
квартири позивачу завдано
матеріальної шкоди на суму 51300,00 грн.,
однак відповідач не погоджується у
добровільному порядку відшкодувати
завдано шкоду, тому позивачка
звернулась до суду і просить стягнути з
відповідача вказану суму, а також
завдану у зв'язку з пошкодженням майна
моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн.,
сплачений позивачкою судовий збір у
розмірі 600,00 грн. та витрати на правову
допомогу в сумі 2500,00 грн.

До початку судового розгляду
представник позивача та третя особа
подали до суду заяви про розгляд справи
за їх відсутності, позовні вимоги
підтримують в повному обсязі, просять
позов задовольнити, проти ухвалення у
справі заочного рішення не
заперечують.

Відповідач в судове засідання не
з'явився. Повідомлення відповідача про
час та місце розгляду справи суд визнає
належним на підставі положень ст. 74 ЦПК
України, враховуючи, що судова
кореспонденція, яка направлялась за
зареєстрованим місцем проживання
відповідача повернулась до суду з
відміткою «за закінченням терміну
зберігання».

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у
разі неявки в судове засідання
відповідача, який належним чином
повідомлений і від якого не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності або якщо повідомлені ним
причини неявки визнані неповажними,
суд може ухвалити заочне рішення на
підставі наявних у справі доказів, якщо
позивач не заперечує проти такого
вирішення справи.

Враховуючи зміст наведеної норми та
викладені вище обставини, суд вважає за
можливе провести заочний розгляд
справи та ухвалити заочне рішення.

Суд, вивчивши матеріали справи,
оцінивши всі зібрані по справі докази у
їх сукупності, приходить до висновку
про те, що позовні вимоги підлягають до
часткового задоволення, з огляду на
наступне.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1
налети на праві приватної власності
позивачу, що підтверджується копією
договору купівлі-продажу квартири (а.с.
53-54).

У вказаній квартирі зареєстрована
третя особа у справі ОСОБА_3, що
підтверджується довідкою форми 3
виданої ЖРЕО №409 11.06.2014 року (а.с. 79).

За змістом наявного в матеріалах
справи акту по факту залиття
затвердженого начальником ЖРЕО №409 від
22.04.2014 року, комісією в складі інженера,
майстра з ремонту, майстра технічної
дільниці, 20.04.2014 року о 16 год. 45 хв.
зафіксовано факт залиття квартири
АДРЕСА_1 в вище розташованої квартири
АДРЕСА_2. На залиття виїжджала АС
Дніпровського району, яка встановила
причину залиття, о саме, що в квартирі
АДРЕСА_2 відірвало рушника-сушарку. При
комісійному обстеженні квартири
АДРЕСА_1 виявлено сліди залиття на
стелі: в кімнаті, кухні, санвузлі,
ванній кімнаті, на стінах: в кімнаті,
санвузлі, на підлозі в кімнаті.
Ковролін та паркетна дошка мокрі (а.с.
62).

Як вбачається з матеріалів справи, у
квартирі АДРЕСА_2 зареєстрований
відповідач, що підтверджується
довідкою форми 3 від 30.04.2014 року та
офіційними даними адресного бюро (а.с.
80, 93).

Згідно висновку про вартість
проведення відновлювального ремонту
квартири АДРЕСА_1 після її залиття, який
складений ТОВ «Агентство Експертної
оцінки», ринкова вартість проведення
відновлювального ремонту становить
51300,00 грн. (а.с. 7).

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України,
особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.
Збитками є, зокрема, втрати, яких особа
зазнала у зв'язку зі знищенням або
пошкодженням речі, а також витрати, які
особа зробила або мусить зробити для
відновлення свого порушеного права
(реальні збитки.

За змістом ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова
шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала.

За наведених обставин, враховуючи
положення наведених норм чинного
законодавства України, суд приходить
до висновку про обґрунтованість вимог
позивача щодо стягнення з відповідача
завданої залиттям квартири
матеріальної шкоди у розмірі 51300,00 грн.

Відповідно до положень ст. 23 ЦК України,
особа має право на відшкодування
моральної шкоди, завданої внаслідок
порушення її прав. Моральна шкода
полягає, зокрема, у душевних
стражданнях, яких фізична особа
зазнала у зв'язку із знищенням чи
пошкодженням її майна. Моральна шкода
відшкодовується грішми, іншим майном
або в інший спосіб. Розмір грошового
відшкодування моральної шкоди
визначається судом залежно від
характеру правопорушення, глибини
фізичних та душевних страждань,
погіршення здібностей потерпілого або
позбавлення його можливості їх
реалізації, ступеня вини особи, яка
завдала моральної шкоди, якщо вина є
підставою для відшкодування, а також з
урахуванням інших обставин, які мають
істотне значення. При визначенні
розміру відшкодування враховуються
вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується
незалежно від майнової шкоди, яка
підлягає відшкодуванню, та не пов'язана
з розміром цього відшкодування.

За змістом ч. 1 ст. 1167 ЦК України,
моральна шкода, завдана фізичній або
юридичній особі неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю,
відшкодовується особою, яка її завдала,
за наявності її вини, крім випадків,
встановлених частиною другою цієї
статті.

Враховуючи, що душевні страждання
позивача завдані їй пошкодженням
належного останній майна є підставою
для стягнення моральної шкоди, суд
вважає законним вимоги про стягнення
завданої моральної шкоди, однак
враховуючи розумності, справедливості
та співмірності, суд вважає за
необхідне зменшити розмір заявленої до
стягнення моральної шкоди і вважає за
необхідне стягнути з відповідача на
користь позивача моральну шкоду у
розмірі 1000,00 грн.

При вирішенні вимог стосовно стягнення
з відповідача на користь позивача
витрат на правову допомогу у розмірі
2500,00 грн. суд виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, між
позивачем та адвокатом ОСОБА_4 було
укладено договір про надання юридичних
послуг №8 від 20.06.2014 року, за змістом
якого позивач сплати, а адвокат отримав
кошти в сумі 2500,00 грн. (а.с. 83-85).

Виходячи з системного тлумачення
положень ст.ст. 56, 79, 84 ЦПК України,
витрати, понесені позивачем до подання
позовної заяви, не є витратами на
правову допомогу.

Витрати, понесені позивачем до
відкриття провадження у справі, є
збитками, які особа понесла для
відновлення свого порушеного права (п. 1
ч. 2 ст. 22 ЦК України) та можуть бути
відшкодовані у разі пред'явлення
вимоги про стягнення таких збитків.
Тобто витрати позивача, понесені до
відкриття провадження у даній справі
відшкодуванню, як витрати на правову
допомогу, не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 60, 79, 88, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-226, 294 ЦПК
України, ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України,
суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа:
ОСОБА_3, про відшкодування матеріальної
та моральної шкоди завданої залиттям
квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
матеріальну шкоду заподіяну залиттям
квартири у розмірі 51300 (п'ятдесят одна
тисяча триста) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
завдану моральну шкоду у розмірі 1000
(одна тисяча) грн.

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
судові витрати пов'язані зі сплатою
судового збору у розмірі 522 (п'ятсот
двадцять дві) грн. 72 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте
Дніпровським районним судом м. Києва за
письмовою заявою відповідача, яка може
бути подана протягом 10 днів з дня
отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дніпровський районний суд м. Києва
протягом 10 днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня
отримання копії цього рішення.

Суддя -