Справа №760/8747/14-ц
№2/760/3448/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2014 року Солом'янський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді
Зінченко С.В.

при секретарі
Резніченко Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до Київської міської
ради, П'ятої Київської державної
нотаріальної контори, третя особа:
ОСОБА_2, про визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із
зазначеним позовом, в якому просив
визнати за ним в порядку спадкування
право власності на 1/3 частину квартири
АДРЕСА_1, яке лишилось після смерті
ІНФОРМАЦІЯ_1 її матері ОСОБА_3.

В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначила, що 12.03.2014 року П'ятою
Київською державною нотаріальною
конторою їй було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину на 1/3
частину квартири АДРЕСА_1, оскільки
наявні в позивача правовстановлюючі
документи на майно не зареєстровані
відповідно до чинного законодавства ні
у Київському міському бюро технічної
інвентаризації та реєстрації прав
власності на об'єкти нерухомого майна,
ні у Державному реєстрі речових прав на
нерухоме майно, а провести відповідну
реєстрацію позивач не має змоги у
зв'язку зі смертю власника та
відповідно припинення права власності.

Таким чином позивач вимушений
звернутись до суду за захистом своїх
прав як спадкоємця.

Позивач в судове засідання не
з'явилась, направила заяву про розгляд
справи у її відсутність, в якій позовні
вимоги підтримала, посилаючись на
обставини викладені в позовній заяві,
проти заочного розгляду справи не
заперечував.

Відповідачі в судове засідання не
з'явились, про розгляд справи
повідомлені належним чином, у зв'язку з
чим суд, відповідно до ст. 224 ЦПК України
та за згодою представника позивача,
ухвалив провести заочний розгляд
справи.

Третя особа в судове засідання також не
з'явилась.

Суд, дослідивши матеріали справи,
приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1
звернулась до П'ятої Київської
державної нотаріальної контори із
заявою про видачу свідоцтва про право
нас спадщину за законом на 1/3 частину
квартири АДРЕСА_1, що належала її батьку
ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2,
спадкоємицею якого була його дружина
ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і яка
фактично прийняла спадщину, але
юридично не оформила своїх спадкових
прав.

З матеріалів справи вбачається, що
06.04.2013 року за заявою ОСОБА_3, що
зареєстрована в книзі обліку та
реєстрації спадкових справ за №611, було
заведено спадкову справу №242/2012 до
майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4.

Відповідно до матеріалів спадкової
справи єдиною спадкоємицею майна
померлого за законом є дружина ОСОБА_3,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

03.09.2013 року за заявою ОСОБА_1, що
зареєстрована в книзі обліку та
реєстрації спадкових справ за №1400,
було заведено спадкову справу №467/2013 до
майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.
Відповідно до матеріалів справи єдиною
спадкоємицею майна померлої за законом
є її дочка ОСОБА_1.

12.03.2014 року П'ятою Київською державною
нотаріальною конторою їй було
відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину на 1/3 частину
квартири АДРЕСА_1, оскільки наявні в
позивача правовстановлюючі документи
на майно не зареєстровані відповідно
до чинного законодавства ні у
Київському міському бюро технічної
інвентаризації та реєстрації прав
власності на об'єкти нерухомого майна,
ні у Державному реєстрі речових прав на
нерухоме майно, а провести відповідну
реєстрацію позивач не має змоги у
зв'язку зі смертю власника та
відповідно припинення права власності.

З поданого позову вбачається, що ОСОБА_1
фактично прийняла спадщину, проте не
має змоги зареєструвати у
встановленому порядку дублікати
правовстановлюючих документів,
оскільки згідно ст. 346 ЦК України смерть
власника є підставою для припинення
права власності, а отже реєстрація
дубліката правовстановлюючого
документа на майно після фактичної
смерті його власника є неправомірною.

Згідно технічного паспорту (а.с. 7-9)
квартира АДРЕСА_1 є двокімнатною,
загальною площею 45,1 кв.м. та житловою 28,4
кв.м..

Відповідно до вимог статті 1268 ЦК
України спадкоємець за заповітом чи за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її. Не допускається
прийняття спадщини з умовою чи із
застереженням. Незалежно від часу
прийняття спадщини вона належить
спадкоємцеві з часу відкриття
спадщини.

Статтею 1296 ЦК України встановлено, що
спадкоємець, який прийняв спадщину,
може одержати свідоцтво про право на
спадщину. Якщо спадщину прийняло
кілька спадкоємців, свідоцтво про
право на спадщину видається кожному з
них із визначенням імені та часток у
спадщині інших спадкоємців.
Відсутність свідоцтва про право на
спадщину не позбавляє спадкоємця права
на спадщину.

Згідно ст. 316 ЦК України правом
власності є право особи на річ (майно),
яке вона здійснює відповідно до закону
за своєю волею, незалежно від волі
інших осіб.

Статтею 328 ЦК України визначено, що
право власності набувається на
підставах, що не заборонені законом,
зокрема із правочинів. Право власності
вважається набутим правомірно, якщо
інше прямо не випливає із закону або
незаконність набуття права власності
не встановлена судом.

Виходячи з викладеного, суд вважає, що
позов є обґрунтований та підлягає
задоволенню, і відповідно за позивачем
необхідно визнати право власності на 1/3
частину квартири АДРЕСА_1, загальною
площею 45,1 кв.м. та житловою 28,4 кв.м..

В той же час суд вважає позовні вимоги
до П'ятої Київської державної
нотаріальної контори
необґрунтованими, оскільки
нотаріальна контора не є учасником
спірних правовідносин та відповідно не
може відповідати за позовом (є
неналежним відповідачем), а отже в
позові в цій частині слід відмовити.

Керуючись статтями 1216-1221, 1258, 1259, 1261, 1264
Цивільного кодексу України, статтями
10, 60, 88, 174, 208, 209, 212-215, 224, 294 Цивільного
процесуального кодексу України, суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської
ради, П'ятої Київської державної
нотаріальної контори, третя особа:
ОСОБА_2, про визнання права власності -
задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3
частини квартири АДРЕСА_1, загальною
площею 45,1 кв.м. та житловою 28,4 кв.м..

В задоволенні решти позову - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заява про перегляд
заочного рішення може бути подана
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Апеляційна скарга
подається апеляційному суду через
Солом'янський районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя: