Провадження №2/761/4256/2014
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

21 серпня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Піхур О.В.

при секретарі: Маліченко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради, третя особа:
Головне управління юстиції в м. Києві
про встановлення факту родинних
відносин та визнання права власності в
порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

У квітні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до
Шевченківського районного суду м.
Києва з позовом до Київської міської
ради (далі - відповідач), третя особа :
Головне управління юстиції в м. Києві
(далі - третя особа) про встановлення
факту родинних відносин та визнання
права власності в порядку спадкування.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер чоловік позивачки
ОСОБА_2, який в свою чергу прийняв, але
не оформив спадкових прав на майно
після смерті, ІНФОРМАЦІЯ_3, своєї матері
ОСОБА_3. Після смерті ОСОБА_2 залишилося
спадкове майно, а саме: ? ч. квартири
АДРЕСА_1, яка належала померлому на
підставі свідоцтва про право власності
на житло, та ? ч. зазначеної квартири,
яка також належала померлій ОСОБА_3 на
підставі свідоцтва про право власності
на житло. Позивачка є єдиним
спадкоємцем першої черги після смерті
її чоловіка ОСОБА_2, однак, нотаріусом
Першої київської державної
нотаріальної контори було відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину,
оскільки, відсутні документи, які
підтверджують факт родинних відносин
між спадкодавцем та ОСОБА_3

Тому, позивач просила суд встановити
факт, що ОСОБА_3, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_3 є матір'ю ОСОБА_2, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2 та визнати за ОСОБА_1, в
порядку спадкування за законом після
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2, право
власності на квартиру АДРЕСА_1.

Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав в
повному обсязі та просив суд їх
задовольнити.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, суду надав
письмові пояснення по справі та просив
прийняти рішення у відповідності до
чинного законодавства та розглядати
справу без його участі.

Представник третьої особи у судове
засідання не з'явився, про день, час та
місце розгляду справи повідомлений
належним чином, про причини неявки суду
не повідомив.

Свідки ОСОБА_5, ОСОБА_4 суду пояснили, що
вони є доньками позивачки і померлого
ОСОБА_2 та підтвердили те, що померла
ОСОБА_3 була їх бабусею і всі вони
проживали разом однією сім'єю.

Суд, заслухавши пояснення представника
позивача, покази свідків, повно та
всебічно дослідивши та оцінивши в
сукупності надані докази, дійшов
висновку, що заява підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до копії свідоцтва про
смерть від 26.09.2013 р. серія НОМЕР_1, ОСОБА_2
помер ІНФОРМАЦІЯ_2

Позивачка та померлий ОСОБА_2
перебували у шлюбі, що підтверджується
копією свідоцтва про укладення шлюбу.

Як вбачається з копії свідоцтва про
право власності на житло виданого
Фондом комунального майна Радянського
району м. Києва 15.12.1993 р., квартира
АДРЕСА_1 належить на праві приватної,
спільної власності померлому ОСОБА_2 та
ОСОБА_3.

Згідно свідоцтва про смерть серії
НОМЕР_2 від 16.02.1996 р., ОСОБА_3 померла
ІНФОРМАЦІЯ_3

Судом було встановлено, що позивач
звернулася до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини після
смерті її чоловіка як спадкоємець
першої черги. Однак, нотаріусом Першої
київської державної нотаріальної
контори було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину,
оскільки, відсутні документи, які
підтверджують факт родинних відносин
між спадкодавцем, який прийняв
спадщину, але не оформив спадкових прав
та його матір'ю ОСОБА_3 Інші спадкоємці
з заявою про прийняття спадщини не
звертались.

Відповідно до копії посвідки про
народження НОМЕР_3, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1
є сином ОСОБА_6 та ОСОБА_3, що також
підтвердили в судовому засіданні
свідки.

Згідно копії довідки від 16.04.2014 р.
виданої КП «Керуюча дирекція
Шевченківського району», ОСОБА_2 був
зареєстрований та проживав за адресою:
АДРЕСА_1, а його мати ОСОБА_3 також була
зареєстрована до моменту смерті у
вказаній квартирі.

Тобто, суд дійшов до висновку, що
досліджені у судовому засіданні докази
підтверджують факт того, що ОСОБА_2 є
сином ОСОБА_3, крім того, померлий
ОСОБА_2 фактично прийняв спадину після
смерті своєї матері, однак не оформив
спадкових прав на майно.

Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України).

Якщо спадкоємець за заповітом або за
законом помер після відкриття спадщини
і не встиг її прийняти, право на
прийняття належної йому частки
спадщини, крім права на прийняття
обов'язкової частки у спадщині,
переходить до його спадкоємців
(спадкова трансмісія) (ч. 1 ст. 1276 ЦК
України)

На час розгляду справи, право власності
на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на підставі свідоцтва
про право власності на житло виданого
Фондом комунального майна Радянського
району м. Києва 15.12.1993 р., що
підтверджується листом Київського
міського бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об'єкти нерухомого майна
від 04.06.2014 р. № 35230 (И-2014).

Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням
є перехід прав та обов'язків (спадщини)
від фізичної особи, яка померла
(спадкодавця), до інших осіб
(спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України,
спадкування здійснюється за заповітом
або за законом.

Згідно з ст. 1218 ЦК України, до складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Частка у праві спільної сумісної
власності спадкується на загальних
підставах ( ч.1 ст. 1226 ЦК України).

У першу чергу право на
спадкування за законом мають діти
спадкодавця, у тому числі зачаті за
життя спадкодавця та народжені після
його смерті, той з подружжя, який його
пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК
України, спадкоємець за заповітом чи за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її. Незалежно від часу
прийняття спадщини вона належить
спадкоємцеві з часу відкриття
спадщини.

Даючи юридичну оцінку поясненням та
зібраним по справі доказам, враховуючи
те, що спірна квартира належала
померлим ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві
спільної сумісної власності, тобто в
рівних долях, суд вважає, що після
смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове
майно у вигляді квартири АДРЕСА_1, а
тому вимога про визнання права
власності в порядку спадкування за
законом на вказану квартиру за
позивачем, як спадкоємцем першої черги,
підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 57, 60, 61, 88, 179, 208, 209,
212-215, 218, 294 ЦПК України, ст. ст. 1218, 1226, 1261,
1268, 1276 ЦК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
третя особа : Головне управління
юстиції в м. Києві про встановлення
факту родинних відносин та визнання
права власності в порядку спадкування -
задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а
саме: що ОСОБА_3, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_3 є матір'ю ОСОБА_2, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_1, в порядку
спадкування за законом після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2, право власності на
квартиру АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду м. Києва через суд першої
інстанції шляхом подання апеляційної
скарги на рішення суду першої
інстанції протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя