Провадження № 2/752/1294/14
04.08.2014 року Голосіївський районний суд
міста Києва у складі головуючого судді
Фролова М.О., при секретарі Гончарову
І.М., розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду у м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради, третя особа:
Об'єднання співвласників
багатоквартирного будинку «Зірка» про
визнання права власності на нерухоме
майно за набувальною давністю, -
у листопаді 2013р. ОСОБА_1 (далі - позивач)
звернулася до Голосіївського
районного суду міста Києва із позовом
Київської міської ради (далі -
відповідач), третя особа: ОСББ
«Зірка»,про визнання права власності
на нерухоме майно за набувальною
давністю,при цьому пояснивши наступне.
Позивач пояснила, що вона є власником 2/3
частини двокімнатної квартири АДРЕСА_1,
на підставі договору дарування 1/3
частини квартири АДРЕСА_1 від
10.09.1996р.,зареєстрованого нотаріусом
першої київської державної
нотаріальної контори в реєстрі за №
22-4309, і реєстраційного запису Бюро
технічної інвентаризації м. Києва від
19.09.1996р., а також Договору дарування 1/3
частини квартири АДРЕСА_1 від 31.08.2001р.,
зареєстрованого нотаріусом першої
київської державної нотаріальної
контори в реєстрі за № 9-2970, і
реєстраційного запису КП Київське бюро
технічної інвентаризації від 03.09.2001р.
за № 923. При цьому позивач
зареєстрована та фактично проживає у
квартирі АДРЕСА_1 з 25.07.1997р., згідно
відмітки про реєстрацію місця
проживання у паспорті громадянина
України серії НОМЕР_1, виданого
Голосіївським РУ ГУМВС у м. Києві від
31.05.2002р., та відповідно до довідки ОСББ
«Зірка» від 20.12.2005р. за № 708. Разом з цим
позивач зазначила, що протягом усього
часу свого проживання у квартирі
АДРЕСА_1 з 25.07.1997 року вона понад десять
років вільно та безперешкодно
користується та фактично утримує 1/3
частину квартири АДРЕСА_1, що належала
ОСОБА_3 та залишилася не успадкованою
після смерті останнього згідно
Свідоцтва про смерть від 15.01.1993р. за №
НОМЕР_2 та відповідно до довідки ОСББ
«Зірка» від 20.12.2005р. за № 708. Враховуючи
наведене та згідно положень ст. 344 і п. 8
прикінцевих та перехідних положень ЦК
України, позивач просила визнати її
право власності за набувальною
давністю на 1/3 частину квартири
Представник позивача у судовому
засіданні позов підтримав та просив
задовольнити позовні вимоги повністю.
Представник відповідача Київської
міської ради не заперечував проти
задоволення позову, при вирішенні
спору поклався на розсуд суду.
Третя особа ОСББ «Зірка» повідомлене
про дату та час судового розгляду у
порядку ст.74 ЦПК України, не
забезпечило явку свого представника у
судове засідання, про поважність
причин неявки не повідомив суд. Разом з
цим до суду було надано клопотання ОСББ
«Зірка» про розгляд справи за
відсутності його представника у
судовому засіданні.
Врахувавши пояснення сторін,
з'ясувавши обставини, на які вони
посилаються, як на підставу своїх вимог
і заперечень, підтверджених доказами,
дослідженими в судовому засіданні,
оцінивши їх належність, допустимість,
достовірність, а також достатність і
взаємний зв'язок у їх сукупності,
встановивши правовідносини, які
випливають із встановлених обставин,
та правові норми, які підлягають
застосуванню до цих правовідносин, суд
дійшов до висновків про необхідність
задовольнити позов, виходячи з
Судом встановлено, що позивач є
власником 2/3 частини двокімнатної
квартири АДРЕСА_1, на підставі договору
дарування 1/3 частини квартири АДРЕСА_1
від 10.09.1996р.,зареєстрованого нотаріусом
першої київської державної
нотаріальної контори в реєстрі за №
22-4309, і реєстраційного запису Бюро
технічної інвентаризації м. Києва від
19.09.1996р., а також Договору дарування 1/3
частини квартири АДРЕСА_1 від 31.08.2001р.,
зареєстрованого нотаріусом першої
київської державної нотаріальної
контори в реєстрі за № 9-2970, і
реєстраційного запису КП Київське бюро
технічної інвентаризації від 03.09.2001р.
за № 923.
Крім того наведене підтверджується
витягом з Державного реєстру речових
прав на нерухоме майно про реєстрацію
прав та їх обтяжень від 16.10.2013р. за №
Разом з цим вбачається, що з
25.07.1997р.позивач зареєстрована та
фактично проживає у квартирі АДРЕСА_1
згідно відмітки про реєстрацію місця
проживання у паспорті громадянина
України серії НОМЕР_1, виданого
Голосіївським РУ ГУМВС у м. Києві від
31.05.2002р., а також відповідно до довідки
ОСББ «Зірка» від 20.12.2005р. за № 708 та
наявних у справі рахунків на оплату
житлово-комунальних послуг за
квартирою АДРЕСА_1 на ім'я позивача.
В свою чергу згідно Свідоцтва про
смерть від 15.01.1993р. за № НОМЕР_2
При цьому після смерті ОСОБА_3
залишилася 1/3 частина квартири АДРЕСА_1,
яка належала останньому на праві
власності згіднодовідки ЖСК «Зірка»
від 03.03.1993 за № 17 про повну оплату
ОСОБА_3 за життя пайового внеску за
Згідно ч. 1 ст. 15 закону України «Про
власність» за № 697-XII, член житлового,
житлово-будівельного, дачного,
гаражного чи іншого кооперативу або
товариства, який повністю вніс свій
пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж,
іншу будівлю або приміщення, надані
йому в користування, набуває права
власності на це майно.
При цьому Верховним Судом України у
листі «Висновки Верховного Суду
України, викладені в постановах,
ухвалених за результатами розгляду
заяв про перегляд судового рішення з
підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 355
Цивільного процесуального кодексу
України, за II півріччя 2013 р.» від 01.02.2014р.
роз'яснено, що згідно зі ст. 15 Закону
України від 7 лютого 1991 р. № 697-XII «Про
власність» член житлово-будівельного
кооперативу, який повністю вніс
пайовий внесок за квартиру, надану йому
в користування, з 1 липня 1990 р. набуває
право власності на цю квартиру, тому в
разі його смерті після зазначеної дати
спадщина відкривається на квартиру.
Разом з цим виникнення права власності
на будинки, квартири, споруди не
залежало від державної реєстрації до
часу набрання чинності ЦК України та
Законом України від 01 липня 2004 року
«Про державну реєстрацію речових прав
на нерухоме майно та їх обтяжень».
В свою чергу у матеріалах справи
відсутні докази на підтвердження
прийняття у спадщину 1/3 частини
квартири АДРЕСА_1, що залишилася після
Крім того в матеріалах справи відсутні
докази на підтвердження оскарження
третіми особами вільного користування
та безпосередньо володіння позивачем
наведеною 1/3 частиною квартири АДРЕСА_1.
Таким чином, з 25.07.1997р. позивач вільно
користується та утримує квартиру
АДРЕСА_1 із урахуванням 1/3 частини, яка
належала померлому ОСОБА_3
В свою чергу згідно ч. 1 ст. 344 ЦК України,
особа, яка добросовісно заволоділа
чужим майном і продовжує відкрито,
безперервно володіти нерухомим майном
протягом десяти років або рухомим
майном - протягом п'яти років, набуває
право власності на це майно (набувальна
давність), якщо інше не встановлено цим
При цьому згідно п. 8 прикінцевих та
перехідних положень ЦК України,
правила статті 344 Цивільного кодексу
України про набувальну давність
поширюються також на випадки, коли
володіння майном почалося за три роки
до набрання чинності цим Кодексом.
Враховуючи наведене суд приходить до
висновку, що на день звернення із
позовом та проголошення судом рішення
по наведеній справі, позивач більше
десяти років відкрито і безперервно
володіє 1/3 часткою, що залишилася після
смерті ОСОБА_3, у квартирі АДРЕСА_1.
На підставі вищевикладеного суд
приходить до висновку про необхідність
задовольнити позов повністю.
Керуючись ст. ст. 1-5, 8, 10, 11, 26, 27, 30, 60, 109, 118,
119, 208-209, 212-215ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
третя особа: Об'єднання співвласників
багатоквартирного будинку «Зірка» про
визнання права власності на нерухоме
майно за набувальною давністю, -
задовольнити повністю.
Визнати право власності за набувальною
давністю ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт
громадянина України серії НОМЕР_1,
виданого Голосіївським РУ ГУМВС у м.
Києві від 31.05.2002 року) на 1/3 частину
Рішення може бути оскаржене протягом
десяти днів з дня його проголошення, а
рішення яке було ухвалено без участі
особи, яка її оскаржує протягом десяти
днів з дня отримання копії рішення.
Апеляційна скарга подається до
Апеляційного суду міста Києва через
Голосіївський районний суд міста
Києва.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя