Справа № 369/495/14-ц
Провадження № 2/369/883/14
02.06.2014 року Києво - Святошинський
районний суд Київської області в
головуючої судді
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
У січні 2014 року позивач ОСОБА_1
звернулася до Києво-Святошинського
районного суду Київської області з
позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
посилаючись на те, що 27 квітня 2012 року
відділом Державної реєстрації актів
цивільного стану Печерського
районного управління юстиції у м. Києві
між нею та ОСОБА_2 було зареєстровано
шлюб, актовий запис № 335.
Від спільного проживання вони мають
сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Подружнє життя між ними не склалося,
оскільки у них різні погляди на життя,
вони по різному цінують та визначають
сімейне життя. Останнім часом
взаємовідносини між ними суттєво
погіршились, вони не підтримують
подружні стосунки та не ведуть
спільного господарства. Їхня сім'я
розпалася, між ними втрачені почуття
любові, поваги, взаєморозуміння, і тому
ОСОБА_1 вважає, що спільне проживання та
збереження шлюбу неможливе, суперечить
їхнім інтересам та інтересам дитини.
Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просила
розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2,
зареєстрований 27 квітня 2012 року
відділом Державної реєстрації актів
цивільного стану Печерського
районного управління юстиції у м.
Києві, актовий запис № 335.
Суд, з'ясувавши дійсні обставини справи
та дослідивши письмові докази, дійшов
висновку, що позов підлягає
задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що з 27 квітня 2012 року
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у
зареєстрованому шлюбі, що
підтверджується свідоцтвом про шлюб
серії НОМЕР_1. Від шлюбу подружжя має
сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про
народження серії НОМЕР_2. Позивач
ОСОБА_1 зазначала, що дитина проживає з
нею та знаходиться на її утриманні.
Подружнє життя між ними виявилося
неможливим, як пояснила позивач ОСОБА_1,
у позивача та відповідача різні
погляди на життя, у тому числі на
сімейне життя. Їхня сім'я розпалася, вже
рік вони не проживають разом, сім'ю
зберегти позивач не бажає. Як зазначала
ОСОБА_1, вони не ведуть спільного
господарства та не підтримують шлюбні
Ухвалою Києво-Святошинського
районного суду Київської області від 19
лютого 2014 року сторонам надано строк
для примирення, однак, як зазначала
позивач ОСОБА_1, заходи суду щодо їх
примирення позитивного результату не
Після розірвання шлюбу позивач ОСОБА_1
просила залишити їй прізвище «ОСОБА_1».
Згідно вимог ст. 112 Сімейного кодексу
суд постановляє рішення про розірвання
шлюбу, якщо буде встановлено, що
подальше спільне життя подружжя і
збереження шлюбу суперечило б
інтересам одного з них, інтересам їхніх
дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи викладене, суд дійшов
висновку, що подальше спільне життя
подружжя і збереження шлюбу є
неможливим, а тому позов підлягає
Відповідно до вимог ст. 113 Сімейного
кодексу України особа, яка змінила своє
прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу,
має право після розірвання шлюбу
надалі іменуватися цим прізвищем або
відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивачка ОСОБА_1 просила залишити їй
прізвище «ОСОБА_1», а тому суд залишає
прізвище позивачці після розірвання
Керуючись ст. ст. 104, 110, 112, 113 Сімейного
кодексу України, ст. ст. 88, 213, 215, 218, 224-228
ЦПК України, суд -
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2,
зареєстрований 27 квітня 2012 року
відділом державної реєстрації актів
цивільного стану Печерського
районного управління юстиції у м.
Києві, актовий запис № 335, розірвати.
Прізвище позивачки ОСОБА_1 після
розірвання шлюбу - ОСОБА_1.
Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано протягом десяти днів з
дня отримання його копії.
Рішення суду може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Київської області через
Києво-Святошинський районний суд
Київської області шляхом подання
апеляційної скарги в 10-денний строк з
дня проголошення рішення суду або
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення в разі відсутності
осіб, які брали участь у справі, під час
проголошення судового рішення.

Суддя
Ковальчук Л.М.