печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5038/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

18 червня 2014 року Печерський районний
суд м. Києва

в складі: головуючого судді -
Горкавої В.Ю.,

при секретарі -
Липській І.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради, третя особа:
Шоста Київська державна нотаріальна
контора, Реєстраційна служба Головного
управління юстиції в м. Києві

- про визнання права власності на
спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В :

07.03.2014 року позивач звернулась до суду з
позовом, просить визнати за нею право
власності на 7/100 частини квартири
АДРЕСА_1 в порядку спадкування.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач
зазначає, що 29.09.2010 року власник спірної
квартири, ОСОБА_2, склала на її ім'я
заповіт, відповідно до якого,
заповідала їй по 7/100 частини належної
їй квартири. Після смерті спадкодавця,
ОСОБА_1 у вересні 2013 року звернулась до
Шостої Київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини, однак у видачі їй
свідоцтва про прийняття спадщини, було
відмовлено, у зв'язку з тим, що відсутня
державна реєстрація в Державному
реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Оскільки вона має заповіт, відповідно
до якого спадкодавець заповіла їй 7/100
частини квартири та звернулась до
нотаріальної контори в передбачений
законом термін, вважає, що вона має
право на визнання права власності на
вказану частину квартири в порядку
спадкування.

Позивач в судове засідання не
з'явилася, про час та місце судового
розгляду повідомлявся належним чином.
Представник позивача до суду наддав
заяву про розгляд справи за його
відсутності та відсутності позивача,
одночасно зазначив, що позов підтримує
в повному обсязі та не заперечує проти
заочного розгляду справи за
відсутності відповідача.

Представник Київської міської ради в
судове засідання не з'явився. Про час та
місце судового розгляду повідомлялася
належним чином, заяву про розгляд
справи за відсутності представника до
суду не надав.

Представники третіх осіб Шостої
Київської державної нотаріальної
контори та Реєстраційної служби
Головного управління юстиції в м. Києві
в судове засідання не з'явились, про час
та місце судового розгляду
повідомлялись належним чином,
направили до суду заяви, в яких просили
розглядати справу у відсутність їх
представників.

На підставі ч.4 ст.169, ст.224 ЦПК України,
суд визнав можливим провести заочний
розгляд справи за відсутності сторін
та ухвалити заочне рішення по справі,
на підставі наявних в ній доказів,
оскільки позивач не заперечує проти
такого вирішення справи.

Суд, дослідивши письмові докази,
приходить до наступного.

Судом встановлено, що згідно дублікату
свідоцтва про право власності на 7/100
частини квартири від 20.05.2004 року,
виданого на підставі розпорядження
Відділу приватизації державного
житлового фонду управління
житлово-комунального господарства
Печерської районної в м. Києві
Державної адміністрації №173 від
13.11.2013року, 7/100 частина квартири
АДРЕСА_1 належала на праві приватної
власності ОСОБА_2 (а.с. 5-6).

29.09.2010 року ОСОБА_2 відповідно до
заповіту посвідченого приватним
нотаріусом Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 заповіла
належну їй 7/100 частини квартири,
позивачу (а.с. 24).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
НОМЕР_2, виданим відділом реєстрації
смерті у м. Києві (а.с.4).

16.09.2013 року позивач звернулась до
Шостої Київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття у спадщину 7/100 частини
спірної квартири відповідно до
заповіту ОСОБА_2, однак свідоцтво про
прийняття спадщини їй не було видано,
оскільки відсутня державна реєстрація
в Державному реєстрі речових прав на
нерухоме майно.

Як встановлено судом, ОСОБА_2 за
розпорядженням органу приватизації
державного житлового фонду Печерської
районної у м. Києві державної
адміністрації від 20.05.04р. № 263,
приватизувала 7/100 частини квартири
АДРЕСА_1, отримавши свідоцтво про право
власності і зареєструвала його в
Київському міському бюро технічної
інвентаризації 02.06.04р. за № 9646
відповідно до Тимчасового положення
про порядок державної реєстрації прав
власності на нерухоме майно,
затвердженого наказом Міністерства
юстиції України від 07.02.02р. № 7/5 з
наступними змінами, чинного станом на
час реєстрації.

Відповідно до п. 1.3. зазначеного
Тимчасового положення про порядок
державної реєстрації прав власності на
нерухоме майно «Державна реєстрація
прав проводиться реєстраторами бюро
технічної інвентаризації у межах
визначених
адміністративно-територіальних
одиниць, обслуговування на території
яких здійснюється БТІ.

Таким чином, з 02.06.04р. ОСОБА_2 стала
повноправним власником зазначеної
квартири та мала право володіти,
користуватися та розпоряджатися нею.

Позивач ОСОБА_1, звернувшись до Шостої
Київської державної нотаріальної
контори Головного управління юстиції в
м. Києві і не відмовившись від
спадкування за заповітом, прийняла
спадщину 7/100 частини квартири АДРЕСА_1
після смерті ОСОБА_2.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Ч.1 ст. 1220 ЦК України передбачає, що
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
померлої.

Згідно ч.1 ст. 1223 ЦК України право на
спадкування мають особи, визначені у
заповіті.

Відповідно до ч.1 ст. 1233 ЦК України
заповітом є особисте розпорядження
фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно ч.1 ст. 1235 ЦК України заповідач
може призначити своїми спадкоємцями
одну або кілька фізичних осіб,
незалежно від наявності у нього з цими
особами сімейних, родинних відносин, а
також інших учасників цивільних
відносин.

Ч. 1 ст. 1268 ЦК України передбачає, що
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини.

Ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачає, що для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець,
який прийняв спадщину, у складі якої є
нерухоме майно, зобов'язаний
звернутися до нотаріуса за видачею
йому свідоцтва про право на спадщину на
нерухоме майно.

Відповідно до ч.1 ст. 1298 ЦК України
свідоцтво про право на спадщину
видається спадкоємцям після
закінчення шести місяців з часу
відкриття спадщини.

Ч.1 ст. 392 ЦК України передбачає, що
власник майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

Враховуючи те, що спадкодавець за
заповітом на випадок її смерті
заповіла позивачу ОСОБА_1 належну їй 7/100
частини квартири АДРЕСА_1, наявність
документів, які підтверджують право
власності на частину квартири
померлій, а також, що на час звернення
до суду інших спадкоємців крім
позивача на спадщину у вигляді 7/100
частини вказаної квартири немає, суд
вважає, позов обґрунтованим та таким,
що підлягає задоволенню.

У зв'язку з задоволенням позовних
вимог, на підставі ст.88 ЦПК України з
відповідача на користь позивача
підлягає стягненню сума судового збору
в розмірі 500грн. 00коп., що документально
підтверджені.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 1233-1236, 1268, 1269,1270 ЦК України, ст.ст. 3,
10-11, 60, 212, 214, 215, 223-226, 292, 294 ЦПК України,
суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
третя особа: Шоста Київська державна
нотаріальна контора, Реєстраційна
служба Головного управління юстиції в
м. Києві про визнання права власності
на спадкове майно-задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
7/100 частини квартири АДРЕСА_1 у порядку
спадкування.

Стягнути з Київської міської ради (3) на користь ОСОБА_1 (
ідентифікаційний номер НОМЕР_1) у
відшкодування судових витрат судовий
збір у розмірі 500 (п'ятсот )грн.00коп.

Заочне рішення суду може бути
переглянуто судом, що його ухвалив, за
письмовою заявою відповідача. Заяву
про перегляд заочного рішення може
бути подано протягом десяти днів з дня
отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку, встановленому ЦПК
України. У цьому разі строк на
апеляційне оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне
рішення в загальному порядку,
встановленому ЦПК України.

Згідно загального порядку оскарження,
дане рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду м. Києва. Апеляційна скарга на
рішення суду подається протягом десяти
днів з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Заочне рішення суду набирає законної
сили відповідно до загального порядку,
встановленого ЦПК України, згідно
якого рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку для
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя
В.Ю.Горкава