Справа № 497/1565/14-ц
Провадження № 2-о/497/51/14
УХВАЛА

про призначення стаціонарної
експертизи та зупинення провадження по
справі

25.06.2014 року Болградський районний
суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кравцової А.В.,

народних засідателів Пенчевої В.С. і
Гавріної А.Є.,

при секретарі судового засідання
Суйчимезовій Х.В.,

за участю: заявника ОСОБА_2 і особи, щодо
якої подана заява - ОСОБА_3,

розглядаючи у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м.Болград
цивільну справу в порядку окремого
провадження за поданням Болградської
районної ради опіки та піклування
Болградської районної державної
адміністрації про визнання обмежено
дієздатною особи та призначення
піклувальника,

ВСТАНОВИВ:

24.06.2014р. до суду з поданням про
визнання ОСОБА_3 обмежено дієздатною,
звернулася Болградська районна рада
опіки та піклування Болградської
районної державної адміністрації,
мотивуючи свої вимоги тим, що
ОСОБА_3 є дуже хворою людиною, потребує
піклування - постійного стороннього
догляду у зв'язку зі станом її здоров'я;
а, з огляду на те, що за нею здійснює
постійно нагляд її син - ОСОБА_2, рада
опіки та піклування просить призначити
його піклувальником ОСОБА_3.

В обґрунтування своїх вимог рада
опіки та піклування посилається на те,
що ОСОБА_3 встановлено діагноз
церебральний атеросклероз ІІІ ступеню,
що є наслідком перенесеного гострого
порушення мозкового кровообігу
(довідка лікарської контрольної
комісії №202 від 03.04.2014р.), у зв'язку з чим
не здатна до самообслуговування; за нею
доглядає її син - ОСОБА_2, що проживає з
нею, надає належну допомогу у побуті та
поліпшенні якості життя, не має
обмежень за станом здоров'я бути
піклувальником, має постійний дохід у
виді пенсії учасника бойових дій,
житлово-побутові умови сім'ї
відповідають вимогам
санітарно-гігієнічних норм.

До початку судового засідання
зацікавлена особа - ОСОБА_2 звернувся до
суду з заявою, підтримавши її у
попередньому судовому засіданні, про
призначення заочної
судово-психіатричної експертизи для
визнання обмеженої дієздатності його
матері і призначення їй піклувальника,
посилаючись на те, що ОСОБА_3 потребує
його постійного догляду, оскільки є
дуже хворою людиною, потребує
піклування - постійного стороннього
догляду, оскільки у зв'язку зі станом її
здоров'я - внаслідок перенесеного
гострого порушення мозкового
кровообігу (інсульту), їй встановлено
діагноз: церебральний атеросклероз ІІІ
ступеню, вона має велику пупкову грижу,
яку неможна оперувати, з-за чого його
мати не здатна до самообслуговування,
пересувається лише за його допомогою в
інвалідному кріслі, навіть у судове
засідання її привіз він - в інвалідному
візочку, він сам робить усю хатню
роботу - прання, прибирання, готування
їжі; за матір'ю більше нікому доглядати,
оскільки його сестра не може цього
робити з-за того, що проживає в Росії і
з-за політичних подій приїхати до
України не може, він не має інших членів
сім'ї, оскільки розлучений, а його
можуть мобілізувати з-за тих же
політичних подій на сході України, тому
за матір'ю доглядати буде нікому - в
нього не так багато коштів, щоб наймати
для догляду за нею цілодобово сторонню
людину; до того ж він не бажає, щоб його
мати була позбавлена догляду його, як
найріднішої людини, і залишилася сама
напризволяще; у зв'язку з чим він
просить про призначення його
піклувальником матері, для чого буде
робити усе, щоб оформити для цього усі
необхідні документи, він навіть
змушений був звільнитися з роботи з
нормальною заробітною платою, і на
даний час його доходом є пенсія
учасника бойових дій; їхні
житлово-побутові умови відповідають
вимогам санітарно-гігієнічних норм,
вони з матір'ю є власниками
двокімнатної квартири у м.Болград, де і
проживають.

ОСОБА_3 у судовому засіданні не
заперечувала проти призначення
судово-психіатричної експертизи,
визнання її обмежено дієздатною та
призначення їй піклувальником її сина,
пояснивши, що вона дійсно не може сама
пересуватися без сторонньої допомоги
та обслуговувати себе самостійно,
здійснювати будь-які дії, що потребують
відвідування поліклініки, магазину,
державних установ і організацій (УПФ,
орган опіки та піклування), тощо;
потребує цілодобової постійної
присутності сина.

Суд, вислухавши думку присутніх у
судовому засіданні, прийшов до
висновку, що, оскільки для розгляду
заяви ради опіки та піклування по суті
та для визначення психічного стану
ОСОБА_3 і вирішення питання щодо її
дієздатності, згідно законодавства
України, необхідно врахувати висновок
судово-психіатричної експертизи, яка
має спеціальні пізнання в області
судової психіатрії і встановлює
наявність чи відсутність психічного
розладу здоров'я, є необхідність та
достатні підстави для призначення
ОСОБА_3 амбулаторної
судово-психіатричної експертизи, а, у
зв'язку з тим, що за її станом здоров'я
неможливо організувати її
транспортування до місця проведення
експертизи - за 250км., необхідно
призначити таке експертне дослідження
у заочний спосіб, з огляду на наступне.

Відповідно до норм
Цивільно-процесуального Кодексу
України, завданнями цивільного
судочинства є правильний і своєчасний
розгляд і вирішення цивільних справ з
метою захисту порушених або
оспорюваних прав, свобод і законних
інтересів громадян, організацій, прав
та інтересів. Поняття правоздатності
нерозривно пов'язане з поняттям
дієздатності. Згідно зі ст.30 ЦКУ
цивільну дієздатність має фізична
особа, котра усвідомлює значення своїх
дій і може керувати ними, та
визначається як здатність громадянина
своїми діями набувати цивільних прав і
створювати для себе цивільні обов'язки,
що виникає у повному обсязі з настанням
повноліття, крім випадків,
передбачених у ст. 35 ЦКУ, коли це
можливо з 16-річного віку. Отже, на
відміну від правоздатності,
дієздатність детермінується віком.
Пов'язуючи виникнення дієздатності в
повному обсязі з досягненням
повноліття, закон виходить з того, що з
цього віку людина досягає психічної
зрілості і набуває життєвого досвіду,
які стають достатніми, щоб правильно
розуміти і керувати своїми вчинками.
Такі якості особи залежать не тільки
від віку, а й від стану психічного
здоров'я. При наявності психічних
розладів у повнолітніх осіб може бути
відсутня здатність розуміти значення
своїх дій і керувати своєю поведінкою.
В таких випадках виникає питання про
можливість громадянина здійснювати
свої цивільні права та виконувати
цивільні обов'язки. У ст.36 ЦКУ
передбачено підстави для обмеження
цивільної дієздатності. Так, це
обмеження здійснюється судом не тільки
з причини факту зловживання спиртними
напоями, наркотичними засобами,
психоактивними речовинами, а ч.1ст.36 ЦК
України для обмеження дієздатності
містить в якості підстави визнання
особи обмежено дієздатною - поняття
"психічний розлад". Тим самим
визначається необхідність захисту
прав, свобод і законних інтересів
широкого кола громадян, котрі за
наявності в них певних психічних
розладів не в змозі самостійно й
ефективно їх реалізувати, повноцінно
вести свої справи, укладати угоди,
розпоряджатися своїм майном,
здійснювати інші правочини і через
свої психічні особливості можуть
опинитися жертвами різного роду
корисливих і злочинних намірів інших
осіб щодо них. Без сумніву, що в таких
випадках важливу роль відіграє
судово-психіатричне експертне
дослідження. Предметом дослідження
такої експертизи є певний психічний
стан, який "істотно впливає на
здатність фізичної особи
усвідомлювати значення своїх дій та
(або) керувати ними" і саме цим обмежує
дієздатність, не досягаючи глибини
таких розладів, що зовсім виключають
дієздатність, що можуть бути підставою
для призначення піклування, а, отже, для
ефективного захисту прав більшості
громадян. Такі норми у законодавстві
України відповідають меті створення
гармонійного, в дусі правової держави
регулювання відносин у всіх сферах
життя між усіма верствами населення,
включаючи осіб, які мають певні
психічні відхилення від норми. Особи,
котрих визнано недієздатними чи
обмежено дієздатними, не втрачають
своїх прав на володіння майном, його
успадкування за заповітом тощо, але
вступати в права спадкоємця, дарувати і
продавати, здійснювати інші правочини
вони можуть лише за посередництвом
свого опікуна чи піклувальника, який
несе відповідальність за правочини
його підопічного та дотримання прав
обмежено дієздатної людини. Визнання
громадянина недієздатним або обмежено
дієздатним здійснюється тільки судом у
порядку, передбаченому ЦПК України, а
саме, відповідно до ст.237 цього Кодексу,
клопотати перед судом про визнання
психічно хворого недієздатним або
обмежено дієздатним можуть члени його
сім'ї, органи опіки і піклування,
наркологічні та психіатричні
лікувальні установи. У заяві про
визнання громадянина недієздатним
викладаються обставини, що свідчать
про наявність в нього психічного
розладу, внаслідок якого він не може
розуміти значення своїх дій і керувати
ними. У випадку видужання або значного
покращення психічного стану особи,
визнаної недієздатною а бо обмежено
дієздатною, суд, на підставі
відповідного висновку
судово-психіатричної експертизи,
визнає громадянина дієздатним. На
підставі такого рішення суду
відміняється раніше встановлена над
громадянином опіка (піклування). Справа
про визнання особи дієздатною
розглядається судом за місцем
проживання особи, за заявою опікуна, а
також осіб, що перелічені у ст.237 ЦПК
України. Рішення суду є підставою для
призначення обмежено дієздатному
піклувальника, а недієздатному -
опікуна (ст.241 ЦПК). Рішення суд може
постановити лише за наявності
кваліфікованого медичного висновку,
яким є експертиза. Судово-психіатрична
експертиза у цивільних справах може
провадитися стаціонарно, амбулаторно,
в суді, заочно, тощо. Заочна експертиза
призначається тоді, коли досліджуваний
внаслідок тяжкого захворювання чи
надто далекої відстані від місця
проживання не може прибути на
експертизу. Однак після ознайомлення з
матеріалами цивільної справи експерт
має право просити про надання йому
додаткових матеріалів, а при
недостатній зрозумілості питання про
психічний стан суб'єкта може
наполягати на його особистому
обстеженні (ст. 53 ЦПКУ). В особливих
випадках, при тяжких фізичних недугах
хворого експерти можуть проводити
обстеження в лікарні чи вдома у такого
хворого. Відповідно до питань, які
ставить суд перед
судово-психіатричними експертами,
залежно від характеру юридичного акту
чи позову при складанні висновку про
психічний стан учасників цивільного
процесу дається експертна оцінка
психічного стану досліджуваних як на
час обстеження, так і, відповідно,
ретроспективно або прогностично.
Однією з найбільш поширених у
цивільному процесі є
судово-психіатрична експертиза, що
призначається у справах про визнання
особи недієздатною чи обмежено
дієздатною (статті 36, 39 ЦК), та про
необхідність встановлення над нею
опіки чи піклування, коли
визначальними для експертного
висновку має бути констатація
наявності у досліджуваного критеріїв
недієздатності чи обмеженої
дієздатності. Призначення опіки
піклувальника чи опікуна відповідно в
таких цивільних справах має бути
обов'язковим (ст. 241 ЦПК). Недієздатна
особа не розуміє значення своїх дій і
не може керувати ними, тому без
призначення судом опікуна вона не може
правильно розпоряджатися своїм майном,
без шкоди власному добробутові
укладати угоди, здійснювати юридичні
акти. Згідно закону України «Про судову
експертизу», цим законом визначаються
правові, організаційні і фінансові
основи судово-експертної діяльності з
метою забезпечення правосуддя
України незалежною, кваліфікованою і
об'єктивною експертизою, орієнтованою
на максимальне використання досягнень
науки і техніки. Відповідно до «порядку
проведення судово-психіатричної
експертизи», згідно наказу
Міністерства охорони здоров'я України
N397 від 08.10.2001 року, судово-психіатрична
експертиза (надалі - експертиза),
призначається органами досудового
слідства та суду і проводиться за їх
відповідним рішенням з метою відповіді
на питання, що виникають під час
провадження адміністративних,
кримінальних та цивільних справ з
приводу психічного стану особи;
експертиза проводиться в Українському
науково-дослідному інституті
соціальної і судової психіатрії та
наркології МОЗ України, центрах
судово-психіатричних експертиз,
відділеннях (амбулаторних,
стаціонарних експертиз), які є
структурними підрозділами
психоневрологічних (психіатричних)
лікарень, психоневрологічних
диспансерів. Зазначені заклади охорони
здоров'я виконують функції
судово-експертних установ або
підрозділів; експертизу в експертній
установі (підрозділі) виконує лікар -
судово-психіатричний експерт
одноособово, або у складі амбулаторних
(стаціонарних) судово-психіатричних
експертних комісій. Незалежність
судового експерта та правильність його
висновку забезпечуються:
процесуальним порядком призначення
судового експерта, забороною під
загрозою передбаченої законом
відповідальності втручатися будь-кому
в проведення судової експертизи, тощо.

Беручи до уваги, що для визначення
психічного стану ОСОБА_3 і правильного,
об'єктивного розгляду даної цивільної
справи необхідні спеціальні пізнання в
області судової психіатрії, керуючись
ст.ст.1-6,8,11,12,28,29,36,53,57,62,64-66,130,145-147,239 ЦПК
України, суд

УХВАЛИВ:

Залучити до участі у справі в якості
заявника ОСОБА_2.

Витребувати з Болградської ЦРЛ усю
медичну документацію (історії хвороби,
медична картка, тощо), щодо ОСОБА_3,
12.06.1941р.народження, що мешкає у
м.Болград Одеської області, по
вул.Варненська,21, яка, згідно протоколу
№71 ВКК (довідка комунального закладу
«Болградський районний центр
первинної медико-санітарної допомоги»,
за №202 від 03.04.2014р.), потребує
стороннього догляду строком на 2 роки,
не може самостійно обслуговувати себе
внаслідок церебрального атеросклерозу
ІІІ ступеню, що є наслідком
перенесеного гострого порушення
мозкового кровообігу.

За заявою ОСОБА_2 та згідно
подання Болградської районної ради
опіки і піклування Болградської
районної державної адміністрації про
визнання ОСОБА_3 обмежено дієздатною,
призначити заочну амбулаторну
судово-психіатричну експертизу,
провадження якої доручити експертам
Одеської обласної психіатричної
лікарні №1 (м.Одеса, вул.Академіка
Воробйова,5).

На розгляд експертів винести
наступні питання:

- чи страждає ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1,
хронічним психічним розладом, якщо так,
то яким?

- чи може вона за своїм психічним
станом, з урахуванням впливу на нього
наявних чи перенесених психічних чи
соматичних захворювань і хворобливого
стану, повною мірою усвідомлювати
значення своїх дій та керувати ними?

- чи потребує вона стороннього догляду -
опіки чи піклування?

Експертів попередити про кримінальну
відповідальність відповідно до
ст.ст.384,385 КК України.

В розпорядження експертів надати
заяву ОСОБА_2, подання ради опіки та
піклування з доданими до неї
матеріалами, медичну документацію
ОСОБА_3, витребувану у Болградській ЦРЛ,
матеріали цивільної справи №497/1565/14-ц
на ____ аркушах, та копію цієї ухвали.

Провадження у справі зупинити на час
проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення
провадження у справі може бути
оскаржена шляхом подання в п'ятиденний
строк з дня її проголошення апеляції до
апеляційного суду Одеської області
через суд першої інстанції.

Головуючий суддя:
__________________

Народні засідателі:
__________________ _________________