ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/2190/14-ц
Провадження № 2/210/1347/14
У Х В А Л А

іменем України

"24" квітня 2014 р.

Суддя Дзержинського районного суду м.
Кривого Рогу Сільченко В. Є.,
розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_3 до ОСОБА_4, про розподіл майна,
яке є спільною сумісною власністю
подружжя, набуте в період сумісного
шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до
ОСОБА_4, про розподіл майна, яке є
спільною сумісною власністю подружжя,
набуте в період сумісного шлюбу.

Ознайомившись із змістом позовної
заяви та додатками до неї, суд прийшов
до висновку, що позовна заява не
відповідає вимогам статті 119
Цивільного процесуального кодексу
України з урахуванням наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору.

Розмір судового збору, порядок його
сплати, повернення і звільнення від
сплати встановлюються законом (ч.2 ст. 79
ЦПК України).

З урахуванням ставок визначених
Законом України «Про судовий збір», (зі
змінами станом на 01.01.2014р.) судовий збір
за подння позовної заяви майнового
характеру справляється у розмірі 1
відсоток ціни позову, але не менше 0,2
розміру мінімальної заробітної плати
та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати.

При цьому, в прохальній частині
позовної заяви позивач просить
розстрочити сплату судового збору до
проведення експертизи щодо вартості
майна.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про
судовий збір» передбачено, що
враховуючи майновий стан сторони, суд
може своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
певний строк, але не довше ніж до
ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд,
враховуючи майновий стан сторони, може
своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
визначений строк, але не більше як до
ухвалення судового рішення у справі.

З наведених норм чинного законодавства
не передбачається такої підстави
відстрочення сплати судового збору як
проведення експертизи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України,
позовна заява повинна містити ціну
позову щодо вимог майнового характеру.

Таким чином, вважаю, що в задоволенні
клопотання щодо розстрочки сплати
судового збору необхідно відмовити у
зв'язку з його безпідставністю.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України
передбачено, що суддя, встановивши, що
позовну заяву подано без додержання
вимог, викладених у статтях 119 ЦПК
України, постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків.

На підставі викладеного і керуючись ст.
82,119-121 ЦПК України, ст. 8 ЗУ «Про судовий
збір», -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, про
розподіл майна, яке є спільною сумісною
власністю подружжя, набуте в період
сумісного шлюбу - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в
ухвалі недоліки ним можуть бути
усунені протягом п'яти днів з дня
отримання копії ухвали.

Якщо у встановлений строк виявлені
недоліки не будуть усунуті, заява буде
вважатись неподаною та повернута
позивачу.

Ухвала може бути оскаржена щодо
недотримання правил підсудності та
визначення розміру судового збору
шляхом подання апеляційної скарги до
Апеляційного суду Дніпропетровської
області через Дзержинський районний
суд м. Кривого рогу. В іншій частині -
ухвала остаточна і апеляційному
оскарженню не підлягає.

Суддя:
В. Є. Сільченко