У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С.
,

при секретарі - Кравцовій Ю.
В.,

за участю:

представника заявника - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Києві заяву ОСОБА_2
про перегляд заочного рішення
Подільського районного суду м. Києва
від 26.03.2014 року по цивільній справі №
758/14916/13-ц за позовом Приватного
акціонерного товариства «Страхова
компанія «АХА Страхування» до ОСОБА_2
про відшкодування шкоди, заподіяної
внаслідок дорожньо-транспортної
пригоди в порядку регресу, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з
вищезазначеною заявою, мотивуючи свої
вимоги тим,що в провадженні суду
перебувала цивільна справа за позовом
Приватного акціонерного товариства
«Страхова компанія «АХА Страхування»
до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,
заподіяної внаслідок
дорожньо-транспортної пригоди в
порядку регресу.

Зазначає,що всі судові повідомлення
надсилались судом на адресу його
реєстрації,проте з невідомих йому
причин він не отримав жодного такого
повідомлення,однак лист надісланий
судом,що містив текст заочного рішення
суду від 26.03.2014 року він отримав без
жодних перешкод.

Посилаючись на дані обставини
зазначає, що він не мав змоги бути
присутнім в судових засіданнях і не міг
вважає належним чином захистити свої
права, що є підставою для розгляду його
заяви.

Крім того зазначає,що крім того він
приймав участь в проведенні слідчих
дій в УВД Подільського району м. Києва в
рамках кримінальних порушених
проваджень про що свідчить вважає
надана ним довідка.

Вважає, що винесенням заочного рішення
суд не надав йому можливості на захист
ним своїх прав та не надав можливості в
судовому засіданні підтвердити всі
свої доводи, щодо безпідставності
вимог позивача. Суд не в повній мірі
з'ясував всі обставини справи, а тому,
не міг винести правомірного та
законного рішення. Вимоги повинні були
бути заявлені до страхової компанії
ПрАТ НФСК «Добробут», а не до нього. У
зв'язку з чим звертається з даною
заявою до суду.

Зявник, представник заявника в
судовому засіданні зазначену заяву
підтримують з вищевикладених
підстав,обґрунтувавши поясненнями,
просять заяву задовольнити.

Представник позивача в судове
засідання не з'явився, про день, час та
місце слухання справи повідомлені
вчасно та належним чином, причини
неявки суду невідомі.

Суд вважає за можливе розглянути заяву
у відсутність зазначених осіб
відповідно до вимог ч. 1 ст. 231 ЦПК
України, оскільки їх неявка не
перешкоджає розгляду заяви.

Вислухавши пояснення
заявника,представника
заявника,дослідивши матеріали справи
суд приходить до висновку, що заява не
підлягає задоволенню, виходячи з
наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, в
провадженні суду дійсно перебувала
цивільна справа за позовом Приватного
акціонерного товариства «Страхова
компанія «АХА Страхування» до ОСОБА_2
про відшкодування шкоди, заподіяної
внаслідок дорожньо-транспортної
пригоди в порядку регресу

Як вбачається з матеріалів справи, за
результатами розгляду вищезазначеної
справи, судом 26.03.2014 року було ухвалено
заочне рішення (а.с.60-63), яким позовні
вимоги позивача були задоволені в
повному обсязі.

Стаття 228 ЦПК України визначає, що
заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 229 ЦПК України, у
заяві про перегляд заочного рішення
повинно бути зазначено: 1) найменування
суду, який ухвалив заочне рішення; 2)
ім'я (найменування) відповідача або
його представника, які подають заяву,
їх місце проживання чи
місцезнаходження, номер засобів
зв'язку; 3) обставини, що свідчать про
поважність причин неявки в судове
засідання і неповідомлення їх суду, і
докази про це; 4) посилання на докази,
якими відповідач обґрунтовує свої
заперечення проти вимог позивача; 5)
клопотання про перегляд заочного
рішення; 6) перелік доданих до заяви
матеріалів.

Як вже зазначалося вище, заявник
звертаючись із заявою про перегляд
заочного рішення від 26.03.2014 року,
обґрунтовує свої вимоги зокрема тим, що
він не був повідомлений про судовий
розгляд справи, ним не отримувалось
позовної заяви та документів
позивача,не міг належним чином
захистити свої права, судом не повно
досліджено всі наявні обставини та
допущено неповний судовий розгляд всіх
обставин цивільного спору.

Однак з даним посиланнями заявника суд
не може погодитись виходячи з
наступного.

Так відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на які вона посилається
як на підставу своїх вимог або
заперечень, крім випадків,
встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.ст. 57, 58, 59 ЦПК України,
доказами є будь-які фактичні дані, на
підставі яких суд встановлює наявність
або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять
інформацію щодо предмета доказування.
Обставини справи, які за законом мають
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Як вже зазначалося вище, відповідно до
ч. 2 ст. 229 ЦПК України в заяві про
перегляд заочного рішення заявник
обов'язково зазначає, зокрема
обставини, що свідчать про поважність
причин неявки в судове засідання і
неповідомлення їх суду, і докази про це.

Стаття 74 ЦПК України визначає, що
судові виклики здійснюються судовими
повістками про виклик.

Судові повістки про виклик у суд
надсилаються особам, які беруть участь
у справі, свідкам, експертам,
спеціалістам, перекладачам, а судові
повістки-повідомлення - особам, які
беруть участь у справі з приводу
вчинення процесуальних дій, у яких
участь цих осіб не є обов'язковою.

Судова повістка про виклик повинна
бути вручена з таким розрахунком, щоб
особи, які викликаються, мали достатньо
часу для явки в суд і підготовки до
участі в судовому розгляді справи, але
не пізніше ніж за три дні до судового
засідання, а судова
повістка-повідомлення - завчасно.
Положення цієї частини не поширюються
на випадки, передбачені абзацом другим
частини третьої статті 191 цього
Кодексу.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, судові
повістки, адресовані фізичним особам,
вручаються їм під розписку, а юридичним
особам - відповідній службовій особі,
яка розписується про одержання
повістки. Розписка про одержання
судової повістки з поміткою про дату
вручення в той самий день особами, які
її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову
повістку, не виявлено в місці
проживання, повістку під розписку
вручають будь-кому з повнолітніх
членів сім'ї, які проживають разом з
нею, а за їх відсутності - відповідній
житлово-експлуатаційній організації
або виконавчому органу місцевого
самоврядування.

Як вбачається з матеріалів справи,
судом на адресу відповідача були
направлені як матеріали позову з
ухвалою про відкриття провадження у
справі так і судові повістки про його
виклик в судові засідання, однак в
зв'язку з закінченням термінів
зберігання повернуті на адресу
суду,оскільки особи за зазначеною
адресою при неодноразових відвідувань
її не було, в зв'язку з чим судом
здійснювався виклик відповідача через
оголошення в пресі «Урядовий Кур'єр»
(а.с. 35-36, 40-41, 50, 58).

18.12.2013 року відповідач не з'явився в
судове засідання та не повідомив
причини своєї неявки у зв'язку з чим
судом було оголошено перерву в
судовому засіданні на 22.01.2014 року 16 год.
30 хв. та попереджено відповідача про
наслідки неявки відповідно до вимог ст.
169 ЦПК України про що направлено
останньому судову повістку про виклик.

18.02.2014 року та 11.03.2014 року відповідач
повторно не з'явився в судове засідання
та не повідомив про причини своє неявки
у зв'язку з чим судом було ухвалено
перерву в судовому засіданні на 26.03.2014
року та здійснено виклик відповідача
через оголошення в пресі після чого
26.03.2014 року ухвалено рішення при
заочному розгляді відповідно до вимог
ст.ст. 169, 224 ЦПК України (а.с.60-63).
Зазначене рішення направлено на адресу
відповідача і було отримано за тією ж
адресою за якою направлялись судові
повістки.

Враховуючи вищевикладене, суд
приходить до висновку про
безпідставність посилань відповідача
на те, що жодного разу не був
повідомлений про судовий розгляд
справи ,оскільки був належним чином
повідомлений про всі призначені судом
судові засідання в розумінні ст.ст. 76, 224
ЦПК України.

Крім того відповідачем не надано (не
зазначено) суду жодного доказу, який би
мав істотне значення для правильного
вирішення справи по суті, а ті
обставини на які він посилається в
обгрунтування своїх заперечень проти
вимог позивача, не можуть бути взяті до
уваги судом, оскільки не є доказами в
розумінні ст. 57 ЦПК України.

Суд не може прийняти до уваги посилання
заявника на його зайнятість у
проведенні слідчих дій в якості
понятого, що унеможливлювало б його
участь в судовому засіданні 26.03.2014
року, оскільки дана довідка не містить
часу перебування останнього при
проведенні слідчих дій, а саме
проведення та складання протоколу
огляду предмета по кримінальному
проведженню № 0000048 від 19.03.2014 року
за ознаками кримінального
правопорушення,передбаченого ч.4 ст.368-3
КК України.

Частина перша статті 232 ЦПК України
визначає, що заочне рішення підлягає
скасуванню, якщо судом буде
встановлено, що відповідач не з'явився
в судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин і
докази, на які він посилається, мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

При аналізі зазначеної норми
цивільно-процесуального Закону
вбачається, що заочне рішення може бути
скасоване лише за наявності двох
підстав, зокрема, якщо буде
встановлено, що відповідач, який був
належним чином повідомлений про час та
місце судового розгляду, не з'явився в
судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин і
докази, на які він посилається, мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

Судом же під час судового розгляду
заяви відповідача про перегляд
заочного рішення суду від 26.03.2014 року,
зазначені дві підстави не встановлені.

З врахуванням встановлених в судовому
засіданні обставин справи, суд
оцінюючи, належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок в
їх сукупності за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об'єктивному та
безпосередньому дослідженню наявних у
справі доказів, приходить до висновку,
що вимоги заявника не знайшли своє
доведення в судовому засіданні, є
такими, що не ґрунтуються на вимогах
чинного законодавства, а тому заява
задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст. 10, 57, 58-60, 76, 228-232 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного
рішення Подільського районного суду м.
Києва від 26.03.2014 року по цивільній
справі № 758/14916/13-ц за позовом
Приватного акціонерного товариства
«Страхова компанія «АХА Страхування»
до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,
заподіяної внаслідок
дорожньо-транспортної пригоди в
порядку регресу - залишити без
задоволення.

Роз'яснити заявнику, що у разі
залишення заяви про перегляд заочного
рішення без задоволення заочне рішення
може бути оскаржене в загальному
порядку, встановленому цим Кодексом. У
цьому разі строк на апеляційне
оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня її проголошення. У разі
якщо ухвалу було постановлено без
участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії
ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко