РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/18586/13-ц

пр. № 2/759/923/14

10 квітня 2014 року Святошинський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Шум Л.М.

при секретарі: Тишкевич В.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві справу за позовом
ОСОБА_1 до Київської Міської Ради, третя
особа ОСОБА_3 про встановлення факту
родинних відносин та визнання права
власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 у листопаді 2013 р.
звернулася до суду з позовними
вимогами про визнання за нею право
власності в порядку спадкування на
житловий будинок АДРЕСА_1, загальною
площею 27,3 кв.м. та житловою площею 20,2
кв.м.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що є
племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_3
ОСОБА_4, після смерті якого відкрилась
спадщина на майно, а саме: на житловий
будинок АДРЕСА_1. На час відкриття
спадщини спадкоємцями були лише
племінники померлого, діти від рідної
сестри ОСОБА_5, яка померла у
ІНФОРМАЦІЯ_4: ОСОБА_6, ОСОБА_3, ОСОБА_1,
інших спадкоємців не було. Позивачка
зазначає, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були
рідними братом та сестрою. При цьому, у
ОСОБА_4 дружини та дітей не було, а
ОСОБА_5, яка після реєстрації шлюбу
змінила прізвище на ОСОБА_5, має трьох
дітей: ОСОБА_6 (помер у ІНФОРМАЦІЯ_5, є
заява про відступлення спадщини на
користь ОСОБА_1), ОСОБА_3, яка подала
заяву про відступлення спадщини на
користь ОСОБА_1), ОСОБА_1, яка після
реєстрації шлюбу змінила прізвище на
ОСОБА_1. Позивачка вказує, що ОСОБА_6 та
ОСОБА_3 в свій час відмовились від
спадщини на її користь, у зв'язку з чим
вона, позивачка звернулась до
Борисівської сільської ради з метою
оформити спадщину на зазначений вище
житловий будинок. Таким чином,
позивачка вважає, що є єдиною
спадкоємицею майна після смерті свого
дядька ОСОБА_4, оскільки є його
племінницею. Позивачка зазначає, що не
змогла оформити спадщину на
вищезазначений житловий, оскільки
відсутні правовстановлюючі документ
на вказаний будинок, хоча фактичне
право власності ОСОБА_4
підтверджується Договором на право
забудови від 07.12.1940 року, Рішенням
виконкому Жовтневого району від 20.04.1950
року про продовження ОСОБА_4 договору
забудови, технічним паспортом будівлі
та будинковою книгою. Позивачка вказує,
що після смерті свого дядька ОСОБА_4
вона фактично вступила в управління та
володіння житловим будинком АДРЕСА_1,
оскільки регулярно проводить оплату
податку на землю, здійснює поточний
ремонт будинковолодінні та підтримує
його у належному стані, а тому вчинила
дії які свідчать про прийняття нею
спадщини, у зв'язку з чим просила позов
задовольнити.

Представник позивачки в судовому
засіданні 23.12.2013 р. подав уточнену
позовну заяву, відповідно до якої
просив також встановити факт родинних
відносин, а саме: те, що позивачка є
племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_3
ОСОБА_4.

Представник позивачки в судовому
засіданні позовні вимоги з урахуванням
їх уточнень підтримав та просив їх
задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, про час там місце
слухання справи повідомлявся судом
належним, причини своєї неявки суду не
повідомив, а тому суд на підставі ст. 224
ЦПК України, вважає можливим
розглянути справу за його відсутності
на підставі наявних в матеріалах
справи доказів.

Третя особа: ОСОБА_8 в судове засідання
не з'явилась, направила на адресу суду
нотаріально-посвідчену заяву
відповідно до якої не заперечувала
проти задоволення позову та просила
розглянути справу за її відсутності.

Суд, вислухавши пояснення представника
позивачки та дослідивши письмові
докази по справі, прийшов до висновку,
що позов підлягає задоволенню з
наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до
Договору на право на забудови від 07.12.1940
р., ОСОБА_4 надано право на забудову
земельної ділянки 800 кв.м. по АДРЕСА_1.

Встановлено, що рішенням № 250
Виконавчого комітету Жовтневої
Райради депутатів трудящих м. Києва від
20.04.1950 р. ОСОБА_4 продовжено строк
договору забудови до 01.05.1952 р.

В судовому засіданні встановлено 13.05.1991
р. Виконавчим комітетом Ленінградської
Районної Ради народних депутатів м.
Києва виготовлений Акт прийняття в
експлуатацію індивідуального
домоволодіння зазначеного вище
будинку, який був пред'явлений до здачі
власником ОСОБА_4

Встановлено, що на вказане вище
домоволодіння була заведена будинкова
книга та складений схематичний план на
земельну ділянку з наявними на ній
будівлями, який був зареєстрований в
Міському бюро технічної
інвентаризації за № 7447 від 20.12.1984 р.

Судом встановлено, що відповідно до
Повного витягу з державного реєстру
актів цивільного стану громадян щодо
актового запису про смерть, ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_3

Встановлено, що правовстановлюючі
документи на житловий будинок АДРЕСА_1
за життя ОСОБА_4 не оформлялись.

В судовому засіданні встановлено, що
відповідно до листа Дванадцятої
київської державної нотаріальної
контори від 22.01.2014 р., у нотаріальній
конторі ведуться спадкові справи щодо
майна померлих лише з 1991 р.

Встановлено, що позивачка ОСОБА_1,
народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її батьками
були ОСОБА_11 та ОСОБА_5.

Судом встановлено, що позивачка 17.09.1949
р. зареєструвала шлюб з громадянином
ОСОБА_13, після чого позивачка змінила
своє дошлюбне прізвище на «ОСОБА_1».

Встановлено, що ОСОБА_4 за життя не
одружувався та дітей від інших
стосунків не мав, при цьому, його рідною
сестрою була ОСОБА_5, яка померла у
ІНФОРМАЦІЯ_4, дітьми якої є ОСОБА_6,
ОСОБА_3 та позивачка ОСОБА_1.

Таким чином, ОСОБА_6, ОСОБА_3 та
позивачка ОСОБА_1 є племінниками
ОСОБА_4.

Встановлено, що ОСОБА_6, який помер у
ІНФОРМАЦІЯ_5, при цьому, не скористався
своїм правом на спадкування після
смерті свого дядька ОСОБА_4

Також, встановлено, що ОСОБА_3 в своїй
нотаріально посвідченій заяві
зазначила, що не заперечує проти
прийняття позивачкою у спадщину
спірний будинок, оскільки
відмовляється від права на спадкування
на її користь.

Згідно ч. 1 ст. 1298 ЦК України, свідоцтво
про право на спадщину видається
спадкоємцям після закінчення шести
місяців з дня відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка має
труднощі при оформлені свого права на
спадщину, яка залишилась після смерті
її дядька ОСОБА_4, оскільки не заведена
спадкова справа після смерті
останнього, відсутні
правовстановлюючі документи на
спірний будинок та неможливість
встановити родинний зв'язок, у зв'язку з
чим позивачка змушена звернутися до
суду.

Таким чином, в судовому засіданні
встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є
племінницею померлого ІНФОРМАЦІЯ_3
ОСОБА_4 та є єдиною спадкоємницею на все
йогом майно, яке залишилось після його
смерті, в тому числі, будинку АДРЕСА_1.

Згідно ч. 1 ст. 1217 ЦК України,
спадкування здійснюється за заповітом
або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1266 ЦК України, племінники
спадкодавця спадкують ту часку
спадщини, яка належала б за законом
їхнім матері, батькові (сестрі, братові
спадкодавця), якби вони були живими на
час відкриття спадщини.

Встановлено, що сестра ОСОБА_4, ОСОБА_5,
яка є матір'ю позивачки, померла
ІНФОРМАЦІЯ_7

Згідно ст. 328 ЦК України, право
власності набувається на підставах, що
не заборонені законом, зокрема з
правочинів. Право власності вважається
набутим правомірно, якщо інше прямо не
випливає із закону або незаконність
набуття права власності не встановлена
судом.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України, право
власності є непорушним. Ніхто не може
бути протиправно позбавлений цього
права чи обмежений у його здійсненні.

Дослідивши зібрані докази по справі та
давши їм оцінку в сукупності, суд
дійшов висновку про обґрунтованість
позову ОСОБА_1, який відповідно до ст. 60
ЦПК України доведений в судовому
засіданні, а тому підлягає задоволенню.

На підставі ст.ст. 321, 328, 1217, 1266, 1298
ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 179, 208, 209, 212-215,
256, 259, 224-226 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської Міської Ради,
третя особа ОСОБА_3 про встановлення
факту родинних відносин та визнання
права власності в порядку спадкування -
задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_2 є племінницею померлого
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку
спадкування право власності на
житловий будинок АДРЕСА_1 загальною
площею - 27,3 кв.м., житловою площею 20,2
кв.м.

За письмовою заявою відповідача
поданої до сду протягом десяти днів з
моменту отримання копії рішення,
заочне рішення може бути переглянуто.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва шляхом
подачі до Святошинського районного
суду м. Києва апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення або отримання копії
рішення.

Суддя: