Справа № 199/1138/14-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

09 квітня 2014 року
Амур-Нижньодніпровський районний суд
м.Дніпропетровська у складі:

головуючого судді
Подорець О.Б.

при секретарі
Голубніченко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м.
Дніпропетровську цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської
міської ради, треті особи -
«Житлово-будівельний кооператив №174
«СПОРТ», приватний нотаріус
Дніпропетровського міського
нотаріального округу ОСОБА_3, про
визнання права власності на квартиру в
порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2014 року позивач ОСОБА_1
звернулась до суду з позовом до
відповідача про визнання права
власності на квартиру в порядку
спадкування за законом, посилаючись на
те, що Виконкомом Дніпропетровської
міської ради депутатів трудящихся на
підставі списків Житлово-будівельного
кооперативу №174 «СПОРТ» матері
позивача ОСОБА_4 було надано ордер № 730
на квартиру АДРЕСА_1.

ОСОБА_4 у повному обсязі сплачено
вартість квартири в розмірі 5543 рублей,
що підтверджується довідкою
Житлово-будівельного кооперативу №174
«СПОРТ».

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла. Після її
смерті її чоловік, батько позивача
ОСОБА_5 фактично вступив у володіння
спадковим майном, однак з заявою про
прийняття спадщини до нотаріуса не
звертався.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер. Після смерті
якого спадкоємцями першої черги є діти
померлого - ОСОБА_1 та ОСОБА_6.

ОСОБА_1 та ОСОБА_6 звернулися до
приватного нотаріуса
Дніпропетровського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 з заявами
про прийняття спадщини та у
присутності нотаріуса уклали Договір
про поділ спадкового майна, на підставі
якого позивачка успадкувала квартиру
АДРЕСА_1.

15 жовтня 2013 року приватним нотаріусом
Дніпропетровського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 було
надано роз'яснення позивачу про те, що
оформити право власності на зазначену
квартиру неможливо, оскільки відсутні
правовстановлюючі документи.

Таким чином позивачка просить суд
визнати за нею право власності на
квартиру АДРЕСА_1.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не
з'явилася, надала заява щодо розгляду
справи у її відсутності, на задоволенні
позову наполягала.

Представник відповідача
Дніпропетровської міської ради у
судове засідання не з'явився, про місце,
дату та час судового розгляду справи
був сповіщений належним чином, про
причини неявки суду не повідомив.

Представник третьої особи -
«Житлово-будівельний кооператив №174
«СПОРТ» у судове засідання не з'явився,
про місце, дату та час судового
розгляду справи був сповіщений
належним чином, про причини неявки суду
не повідомив.

3-тя особа - Приватний нотаріус
Дніпропетровського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 у судове
засідання не з'явилася, надала заяву в
якій просила слухати справу у її
відсутність.

Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у
зв'язку з неявкою в судове засідання
всіх осіб, які беруть участь у справі,
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, суд
приходить до наступного.

Статтею 41 Конституції України та ст.1
Першого протоколу до Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод, до якої Україна приєдналася 17
липня 1997 року відповідно до Закону
України «Про ратифікацію Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод 1950 року, Першого протоколу та
протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції»,
закріплено право особи на
безперешкодне користування своїм
майном та закріплює право власника
володіти, користуватися і
розпоряджатися належним йому майном,
на власний розсуд вчиняти щодо свого
майна будь-які угоди, відповідно до
закону за своєю волею, незалежно від
волі інших осіб.

Дана норма права кореспондується з
положеннями ст.19-1 Закону України «Про
кооперацію».

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду
України в п.11 своєї постанови №20 від 22
грудня 1995 року «Про судову практику у
справах за позовами про захист права
приватної власності» при вирішенні
спорів про право власності на жилий
будинок, на квартиру в
житлово-будівельному або житловому
кооперативі, на інші будівлі судам слід
виходити з роз'яснень, які дані
Пленумом Верховного Суду України у
прийнятих ним постановах з цих питань.
Крім цього, слід враховувати, що: б) при
повному внесені пайових внесків за
квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або
приміщення, надані члену житлового,
житлово-будівельного, дачного,
гаражного чи іншого кооперативу або
товариства, у особи, яка має право на
частку в пайових внесках, виникає право
власності на відповідну частку
квартири, дачі, гаража чи іншої будівлі.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 була
членом «Житлово-будівельний
кооператив №174 «СПОРТ.

Відповідно до довідки голови
«Житлово-будівельного кооперативу №174
«СПОРТ від 04 листопада 2013 року пайовий
внесок за квартиру АДРЕСА_1 був
сплачений останньою в повному обсязі.

Відповідно до ч.3 ст.384 ЦК України у разі
викупу квартири член
житлово-будівельного (житлового)
кооперативу стає її власником.

Таким чином, оскільки ОСОБА_4 було
сплачено вартість квартири, то вона
стала її власником.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
виданим Амур-Нижньодніпровським
відділом реєстрації актів цивільного
стану Дніпропетровського міського
управління юстиції Дніпропетровської
області, актовий запис №1272 від 21 липня
2008 року.

У абз. 2 п. 8 своєї постанови від 30 травня
2008 року N 7 «Про судову практику у
справах про спадкування» Пленум
Верховного Суду України роз'яснив, що у
разі смерті члена
житлово-будівельного,
дачно-будівельного,
гаражно-будівельного кооперативу,
члена садівницького товариства, яким
до дня смерті не були внесені повністю
пайові внески, до складу спадщини
входять частина внесеного паю та інші
суми, які підлягають поверненню, а не
квартира, дача, гараж, садовий будинок.
Частка пайового внеску, що належала
померлому, входить до складу спадщини
на загальних підставах. Якщо
спадкодавець повністю вніс пайовий
внесок, то до складу спадщини
включається відповідно квартира, дача,
гараж, садовий будинок, інші будівлі та
споруди.

Таким чином, після смерті ОСОБА_4
відкрилась спадщина у вигляді квартири
АДРЕСА_1. Спадкоємцями першої черги
після померлої ОСОБА_4 є її чоловік
ОСОБА_5 та діти ОСОБА_1 та ОСОБА_6.

Відповідно до відповіді Четвертої
дніпропетровської державної
нотаріальної контори від 22.02.2014 після
померлої ОСОБА_4 із заявою про
прийняття спадщини до нотаріальної
контори ніхто не звертався спадкова
справа не відкривалась, свідоцтво про
право на спадщину не видавалося.

ОСОБА_5, будучи зареєстрованим зі
спадкодавцем та проживаючи з ним,
фактично вступив в управління та
володіння спадковим майном, але свої
спадкові права за життя не оформив.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
виданим Амур-Нижньодніпровським
відділом державної реєстрації актів
цивільного стану реєстраційної служби
Дніпропетровського міського
управління юстиції, актовий запис №340
від 01 березня 2013 року.

Спадкоємцями першої черги після
померлого ОСОБА_5 є його діти - ОСОБА_1 та
ОСОБА_6.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

За змістом статті 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, той з подружжя,
який його пережив та батьки.

18 вересня 2013 року ОСОБА_1 та ОСОБА_6
уклали Договір про поділ спадкового
майна, який посвідчений приватним
нотаріусом Дніпропетровського
міського нотаріального округу ОСОБА_3
Відповідно до укладеного Договору
ОСОБА_1 залишилася у спадок квартира
АДРЕСА_1.

15 жовтня 2013 року приватним нотаріусом
Дніпропетровського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 було
надано роз'яснення позивачу, про те що
спадщину за законом на квартиру
АДРЕСА_1 вона оформити не зможе,
оскільки відсутні правовстановлюючі
документи на квартиру.

З довідки від 04 листопада 2013 року за № 88
ЖБК №174 «СПОРТ» вбачається, що ОСОБА_4
виплатила вартість квартири, але за
життя нею не було оформлено право
власності на квартиру АДРЕСА_1.

Таким чином, позовні вимоги про
визнання за позивачем права власності
на квартиру АДРЕСА_1 є обґрунтованими і
підлягають задоволенню.

Вирішуючи відповідно до вимог ст.88 ЦПК
України питання щодо розподілу судових
витрат, суд приходить до висновку
судові витрати з відповідача не
стягувати, оскільки вимога про
розподіл судових витрат позивачем не
заявлялася.

Керуючись ст.ст.10,11, 57-60, 209, 212-215, 222, 88 ЦПК
України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до
Дніпропетровської міської ради, треті
особи - «Житлово-будівельний
кооператив №174 «СПОРТ», приватний
нотаріус Дніпропетровського міського
нотаріального округу ОСОБА_3, про
визнання права власності в порядку
спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 57,8
кв.м. та житловою площею 39,5 кв.м.

Судові витрати віднести на позивача.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення до апеляційного суду
Дніпропетровської області через
Амур-Нижньодніпровський районний суд
міста Дніпропетровська. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
О.Б.Подорець