ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2228/14-ц
провадження №
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2014 р. суддя Дарницького
районного суду м. Києва Дубас В.А.
розглянувши у приміщенні Дарницького
районного суду м. Києва заяву позивача
ОСОБА_2 про забезпечення позову у
справі за його позовом до ОСОБА_3,
ОСОБА_4 про стягнення боргу, суд, -

в с т а н о
в и в:

У провадженні Дарницького районного
суду м. Києва перебуває зазначена
цивільна справа про солідарне
стягнення боргу.

Після пред»явлення згаданої позовної
заяви позивач ОСОБА_2 подав до суду
заяву про забезпечення позову у
зазначеній цивільній справі шляхом
накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1,
яка належить відповідачу ОСОБА_4

Обгрунтовуючи заяву посилався на те, що
відповідач вживає активних заходів
щодо відчуження згаданої квартири, що у
подальшому може утруднити чи зробити
неможливим виконання рішення суду,
оскільки іншого суттєвого майна у
відповідача ОСОБА_4 немає.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява
про забезпечення позову розглядається
судом, у провадженні якого перебуває
справа, в день її надходження без
повідомлення відповідача та інших
осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали заяви та
цивільної справи, суд приходить до
висновку, що заяву про забезпечення
позову шляхом накладення апрешту на
квартиру необхідно задовольнити
частково виходячи з наступних підстав.

Пунктом 1 частини 1 статті 152 ЦПК України
передбачено, що позов забезпечується
накладенням арешту на майно або
грошові кошти, що належать
відповідачеві і знаходяться у нього
або в інших осіб. Згідно з ч. 3 ст. 151 ЦПК
України, забезпечення позову
допускається на будь-якій стадії
розгляду справи, якщо невжиття заходів
забезпечення може утруднити чи зробити
неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ст. 152 ЦПК України суд
застосовує види забезпечення позову
визначені ч. 1 цієї статті, зокрема
шляхом накладення арешту на майно або
грошові кошти, забороною вчиняти певні
дії тощо, а у разі необхідності може
застосувати інші види забезпечення
позову.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 22.12.2006 року
за № 9 «Про практику застосування
судами цивільного процесуального
законодавства при розгляді заяв про
забезпечення позову» розглядаючи
заяву про забезпечення позову, суд
(суддя) має з урахуванням доказів,
наданих позивачем на підтвердження
своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в
тому, що між сторонами дійсно виник
спір та існує реальна загроза
невиконання чи утруднення виконання
можливого рішення суду про задоволення
позову; з'ясувати обсяг позовних вимог,
дані про особу відповідача, а також
відповідність виду забезпечення
позову, який просить застосувати особа,
котра звернулася з такою заявою,
позовним вимогам.

Як вбачається з матеріалів справи між
сторонами дійсно виник спір з приводу
солідарного стягнення з відповідачів
грошового боргу за договором позики
від 17.05.2010 року у сумі 500 тис. грн.

Матеріали справи містять докази того,
що на цей час саме за відповідачем
ОСОБА_4 на праві власності
зареєстрована частина квартири
АДРЕСА_1, що підтверджується
відповідним свідоцтвом про право
власності.

З огляду на викладене суд приходить до
висновку, про те, що заяву про
забезпечення позову шляхом накладення
арешту на квартиру необхідно
задовольнити частково та накласти
арешт лише на частину згаданого
нерухомого майна, оскільки невжиття
заходів забезпечення може утруднити чи
зробити неможливим виконання рішення
суду, зокрема: у разі задоволення вимог
позову та солідарного стягнення з
відповідачів у справі боргу у сумі 500
тис. грн.

Зважаючи на викладене, керуючись ст.ст.
151 - 153 ЦПК України, -

у х в а л и
в:

Заяву про забезпечення позову
задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/2 частку квартири
АДРЕСА_1, загальною площею 51,00 кв.м., яка
на праві власності належить ОСОБА_4.

Боржник: ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1,
зареєстрований у АДРЕСА_2;
індивідуальний ідентифікаційний номер
НОМЕР_1);

Стягувач: ОСОБА_2 (зареєстрований у
АДРЕСА_3; індивідуальний
ідентифікаційний номер НОМЕР_2).

Ухвала суду підлягає негайному
виконанню.

Строк пред'явлення до виконання один
рік.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду м. Києва через Дарницький районний
суд м. Києва протягом п'яти днів з дня
її проголошення. У разі якщо ухвалу
було постановлено без участі особи, яка
її оскаржує, апеляційна скарга
подається протягом п'яти днів з дня
отримання ухвали суду.

Оскарження ухвали суду не зупиняє її
виконання, а також не перешкоджає
подальшому розгляду справи.

СУДДЯ
В.А. ДУБАС