СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/172/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2014 року Святошинський
районний суд м. Києва у складі
головуючого судді Зайця Т.О. при
секретарі Ковтун М.В., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування
шкоди, завданої внаслідок залиття
квартири,

В С Т А Н О В И В:

04.07.2013 року ОСОБА_1 звернулася з позовом
про стягнення з ОСОБА_2 матеріальної
шкоди, завданої внаслідок залиття
квартири у розмірі 11 147,70 грн. та витрат
по виконанню робіт з оцінки розміру
завданої шкоди у розмірі 1 100,00 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
позивач є власником квартири АДРЕСА_1. В
ніч з 3 на 4 травня 2013 року з належної
відповідачеві квартири АДРЕСА_2, яка
знаходиться поверхом вище, відбулося
залиття квартири позивача. Після
залиття, квартира позивача зазнала
матеріальної шкоди та потребує
відновлювального ремонту.

Позивач у судовому засіданні
підтримала заявлені вимоги,
посилаючись на обставини, викладені в
позовній заяві.

Представник відповідача в судовому
засіданні заперечувала проти
задоволення позову з тих підстав, що
позивачем не доведено вини ОСОБА_2 у
заподіянні шкоди, причина залиття не
була встановлена, внаслідок чого,
відсутні підстави для задоволення
позовних вимог. Також послалася на те,
що відповідач став власником квартири
АДРЕСА_2 лише 05.08.2013 року.

В судовому засіданні було допитано
свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Свідок ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, працює
майстром КП РЕО-10, повідомила, що від
ОСОБА_1 надійшла заява про залиття, на
підставі якої було здійснено огляд
квартири та складено акт. Потрапивши до
квартири АДРЕСА_2, виявили, що в ній
змінені гнучкі труби та наявні сліди
плям від залиття.

Свідок ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, працює
інженером КП РЕО-10, повідомила, що при
складанні акту була присутня вона та
ОСОБА_3, голови комісії не було, причину
залиття встановлено не було.

Свідок ОСОБА_5, повідомив, що працює
слюсарем в КП РЕО-10, на початку травня
2013 року, день не пам'ятає, він прибув на
виклик до квартири АДРЕСА_1, де виявив,
що квартиру заливає зверху. До квартири
АДРЕСА_2 що знаходиться зверху, він
потрапити не зміг, оскільки вона була
зачинена. Ввечері того дня він потрапив
до квартири АДРЕСА_2 але причин залиття
не встановив, оскільки його не
допустили місця залиття. Вважає, що
залиття відбувалося саме з квартири
АДРЕСА_2 де, на його думку, прорвало
трубу.

Заслухавши пояснення сторін та
дослідивши матеріали справи, суд
дійшов висновку про відсутність
підстав для задоволення позову.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є
власником квартири АДРЕСА_1 на підставі
договору дарування від 21.06.2001 року.
Договір посвідчено державним
нотаріусом 1 КДНК, зареєстровано в
реєстрі за №2-1639. Право власності
зареєстровано в БТІ м. Києва і записане
у реєстрову книгу за реєстровим №4403
від 25.07.2001 року. (а. с. 9 - копія договору).

Квартира АДРЕСА_1, складається з однієї
кімнати, жилою площею 13,4 кв. м., у тому
числі кухня, площею 5,7 кв. м., ванна
кімната, 3,5 кв. м., коридору 3,5 кв.м.
Квартира обладнана балконом 0,7 кв. м.
Загальна площа квартири становить 26,8
кв. м. Вказане підтверджується
технічним паспортом на квартиру (а. с.
35).

В ніч з 3 на 4 травня 2013 року відбулося
залиття квартири позивача, у зв'язку із
чим вона звернулася до КП «РЕО-10» для
перекриття води.

07.05.2013 року позивач звернулась до
директора КП «РЕО-10» з листом, яким
повідомила, що в ніч з 03 на 04 травня 2013
року о 04:00 відбулось залиття її
квартири, а тому просить провести огляд
квартири з метою визначення нанесеного
збитку і оцінки вартості робіт по
усуненню наслідків затоплення. Лист
зареєстровано за №125 від 13.05.2013 року (а.
с. 8 - лист).

07.06.2013 року комісією КП «РЕО - 10» в
складі: головного інженера, інженера,
майстра технічної дільниці складено
акт №503, затверджений директором КП
«РЕО-10», про обстеження АДРЕСА_1
відповідно до заяви №125 від 13.05.2013 року
щодо залиття та про збитки, виниклі
внаслідок залиття. Оглядом квартири
виявлено: в ванній кімнаті на стелі по
всій площі розшарування фарби; в
коридорі на стиках розклеєні шпалери,
на стінах локальні чорні плями,
вбудована шафа - залиття по всьому
об'єму; в кухні на стелі по всій площі
плями від залиття, на шпалерах локальні
плями; в кімнаті на стелі руді смуги,
приблизно 2,0 м*0,40 м., на стінах локальні
чорні плями на шпалерах та руді смуги
від стелі до підлоги, деформація
ламінтарної підлоги (стики). На момент
огляду в квартирі АДРЕСА_2 (5 поверх)
пошкоджень та витоків
внутрішньобудинкових мереж не
виявлено, сантехнічне обладнання в
задовільному стані, під мийкою в кухні
та під умивальником в ванній нові
гнучкі підводки. На стінах коридору та
кімнати квартири АДРЕСА_2 відшарування
шпалер, але слідів від залиття на стелі
та стінах не має. Про появу
нещільностей, витоків, пошкоджень
трубопроводів, що призвело до витоку
гарячої води, звернень від мешканців
квартири АДРЕСА_2 до диспетчерської
служби КП «РЕО-10» не надходило ( а. с. 10 -
11 - копія акту).

Відповідно до звіту №31 про оцінку
розміру матеріального збитку,
завданого внаслідок залиття квартири
АДРЕСА_1, складеного 10.06.2013 року, розмір
матеріального збитку, завданого
внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 з
урахуванням фізичного зносу, становить
11 147,70 грн. (а. с. 12-29 - копія звіту).

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України,
особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у
зв'язку зі знищенням або пошкодженням
речі, а також витрати, які особа зробила
або мусить зробити для відновлення
свого порушеного права (реальні збитки)
(п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України).

Майнова шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала. Особа,
яка завдала шкоди, звільняється від її
відшкодування, якщо доведе, що шкоди
завдано не з її вини (ч. 1, ч. 2 ст. 1166 ЦК
України).

Частиною 1 ст. 1192 ЦК України
передбачено, що з урахуванням обставин
справи суд за вибором потерпілого може
зобов'язати особу, яка завдала шкоди
майну, відшкодувати її в натурі
(передати річ того ж роду і такої ж
якості, полагодити пошкоджену річ тощо)
або відшкодувати завдані збитки у
повному обсязі. Розмір збитків, що
підлягає відшкодуванню потерпілому,
визначається відповідно до реальної
вартості втраченого майна на момент
розгляду справи або виконання робіт,
необхідних для встановлення
пошкодженої речі (ч. 2 ст. 1192 ЦК України).

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного
Суду України «Про практику розгляду
судами цивільних справ за позовами про
відшкодування шкоди», №6 від 27.03.1992 року
розяснено, що розглядаючи позови про
відшкодування шкоди, суди повинні мати
на увазі, що шкода, заподіяна особі і
майну громадянина або заподіяна майну
юридичної особи, підлягає
відшкодуванню в повному обсязі особою,
яка її заподіяла, за умови, що дії
останньої були неправомірними, між
ними і шкодою є безпосередній
причинний зв'язок та є вина зазначеної
особи, а коли це було наслідком дії
джерела підвищеної небезпеки,
незалежно від наявності вини.

В силу наведених положень
законодавства та роз'яснень Пленуму
Верховного Суду України, шкоду повинна
відшкодовувати особа, яка її заподіяла,
за умови, що дії останньої були
неправомірними, між ними і шкодою є
безпосередній причинний зв'язок та є
вина зазначеної особи.

Проте, з наданих сторонами доказів
вбачається, що причин залиття квартири
АДРЕСА_1 не було встановлено та не
встановлено внаслідок чиїх дій чи
бездіяльності позивачу завдано шкоди,
що підтверджується поясненнями
свідків та наданим актом.

Твердження, що залиття сталося з вини
відповідача є лише припущеннями, які не
підтверджені жодними доказами.

За таких обставин відсутні підстави
для задоволення позовних вимог у
зв'язку із їх недоведеністю.

Керуючись ст.ст. 22, 1166, 1192 ЦК України, ст.
ст. 57, 60, 88, 209, 212 - 215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні позову.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги та може бути
оскаржене до апеляційного суду м. Києва
через районний суд, шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня його проголошення. Особи, які
не були присутні у судовому засіданні
під час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії рішення.

Повний текст рішення виготовлено 14.02.2014
року.

СУДДЯ:
Т.О. ЗАЄЦЬ