АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ[1]

05 лютого 2014 року колегія суддів
судової палати з розгляду цивільних
справ Апеляційного суду м. Києва в
складі:

головуючого судді
Росік Т.В.

суддів: Прокопчук
Н.О.‚ Мазурик О.Ф.

при секретарі
Мургі М.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві справу за
апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу
Дарницького районного суду м. Києва від
26 грудня 2013 року в справі за заявою
ОСОБА_2, заінтересовані особи: ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5 про встановлення факту
родинних відносин,

В С Т А
Н О В И Л А :

Ухвалою Дарницького районного суду м.
Києва від 26.12.2013 року заяву ОСОБА_2,
заінтересовані особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5 про встановлення факту родинних
відносин залишено без розгляду в
зв'язку з наявністю спору про право.

ОСОБА_2 вважаючи, що ухвала
постановлена з порушенням норм
матеріального та процесуального права,
без з'ясування обставин, що мають
значення для справи, а висновки суду не
відповідають дійсним обставинам
справи, подала апеляційну скаргу у якій
просить скасувати ухвалу, а справу
направити до суду першої інстанції для
продовження розгляду.

Посилається на те, що розподіл
спадкового майна після смерті ОСОБА_6
відбувся у судовому порядку, що
підтверджується наявними в матеріалах
справи рішеннями судів, згідно яких
спадкоємцями ОСОБА_6 визнані ОСОБА_3,
ОСОБА_4 та ОСОБА_5, а тому встановлення
факту родинних відносин необхідно лише
для нотаріального оформлення спадщини,
з іншими спадкоємцями спору по якій
немає.

В судовому засіданні суду апеляційної
інстанції ОСОБА_2 апеляційну скаргу
підтримала, просили її задовольнити.

Заслухавши доповідь судді, розглянувши
справу в межах доводів апеляційної
скарги, перевіривши законність і
обґрунтованість постановленої ухвали
в цій частині, колегія суддів приходить
до висновку, що апеляційна скарга
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Залишаючи заяву без розгляду, суд
першої інстанції виходив з того, що під
час розгляду справи в порядку окремого
провадження встановлено існування
спору про право щодо спадкового майна
ОСОБА_2, який повинен бути вирішений в
позовному порядку.

Проте з такими висновками суду
погодитися не можна.

Відповідно до ч. 6 ст. 235 ЦПК України якщо
під час розгляду справи у порядку
окремого провадження виникає спір про
право, який вирішується в порядку
позовного провадження, суд залишає
заяву без розгляду і роз'яснює
заінтересованим особам, що вони мають
право подати позов на загальних
підставах.

Звертаючись до суду з заявою, ОСОБА_2
просила встановити факт, що ОСОБА_8 і
ОСОБА_6 були рідними братом і сестрою.

Згідно свідоцтва про народження,
виданого 15.06.1979 року, ОСОБА_8 є батьком
ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).

Відповідно до свідоцтва про право
власності на житло від 24.10.2001 року
ОСОБА_9, ОСОБА_6 та ОСОБА_8 мають на праві
спільної сумісної власності 75/100 частин
комунальної АДРЕСА_1 (а.с. 20)

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_6. а
ІНФОРМАЦІЯ_6 - ОСОБА_8, що
підтверджується наявними в матеріалах
справи копіями свідоцтв про смерть
(а.с. 23, 26).

Згідно довідки виданої КП
«Житлокомсервіс» Дільниця №6 від 13.03.2012
року, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_5 на день смерті проживала і
була постійно зареєстрована у АДРЕСА_1,
разом з нею на день її смерті проживали
і були зареєстровані: брат ОСОБА_8
ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.22).

Рішенням Вищого спеціалізованого суду
України з розгляду цивільних і
кримінальних справ від 27.06.2012 року
визнано за ОСОБА_3 право власності на
50/300 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за законом після смерті
ІНФОРМАЦІЯ_5 її сестри ОСОБА_6 (а.с. 17-19).

Рішенням Дзержинського районного суду
м. Харкова від 01.07.2013 року визначено
ОСОБА_4, ОСОБА_5, як правонаступникам
ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_7
додатковий строк у шість місяців з дня
набрання рішенням законної сили для
подання заяви про прийняття спадщини
після смерті ОСОБА_6, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 7-9).

Доказів того, що між ОСОБА_2 виник спір з
іншими спадкоємцями майна, яке
залишилося після смерті ОСОБА_8 та
ОСОБА_6 матеріали справи не містять.

Зважаючи на те, що в справі відсутні
дані про те, що факт, який просить
встановити заявниця може вплинути на
спадкові права чи обов'язки інших осіб,
колегія суддів приходить до висновку,
що в даному випадку спадкоємець
здійснює дії, направлені на реалізацію
своїх спадкових прав, а тому є
неправильними висновки суду щодо
наявності спору про право.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 311 ЦПК України
апеляційний суд скасовує ухвалу і
направляє справу для продовження
розгляду до суду першої інстанції якщо
останній порушив норми процесуального
права, які призвели до неправильного
вирішення питання.

За таких обставин колегія суддів
приходить до висновку, що ухвала
підлягає скасуванню як така, що
постановлена з порушенням норм
процесуального права.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 311, 313-315 ЦПК
України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л
А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 -
задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м.
Києва від 26 грудня 2013 року скасувати,
справу направити для продовження
розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню в касаційному
порядку не підлягає.

Головуючий-суддя:

Судді:

Справа № 753/13674/13-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/2672/2014

Головуючий у суді першої інстанції:
Леонтюк Л.К.

Доповідач у суді апеляційної
інстанції: Росік Т.В.