Справа № 2-6966/14
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 жовтня 2014 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, просив суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на 33/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, а також на земельну ділянку за цією ж адресою.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Відповідно до ст.1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, інтересів держави.

За нормою ст.4 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов'язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позивачем фактично заявлено дві позовних вимоги.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовую цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Позивач зазначає, що ОСОБА_2 є його бабусею, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, однак при цьому не надає доказів, що він є єдиним спадкоємицем після своєї бабусі, чи є коло спадкоємців наявність або відсутність заповіту; чи є спадкоємці тієї ж черги, що і позивач; чи є серед спадкоємців особи, що володіють правом на обов'язкову частку в спадщині; чи не було відмови від спадщини з боку кого-небудь із спадкоємців тощо.

Як вбачається із матеріалів поданої позовної заяви, позивачем на підтвердження викладених у позовній заяві обставин справи не надано відомостей щодо власників 67/100 житлового будинку та земельної ділянки.

Тому позивачу необхідно окреслити коло учасників процесу, а саме відповідачів та третю особу.

Також позивачу, звертаючись з позовом до суду, предмет якого становлять позовні вимоги про визнання права власності, необхідно вирішити питання про залучення до участі у розгляді справи в якості третьої особи Державну архітектурно-будівельнну інспекцію України.

У разі наявності вищевказаних обставин слід визначитися з колом та процесуальним статусом осіб права та інтереси яких будуть зачипатися в процесі розгляду справи та надати відповіднам та третій особі кількість копій позовної заяви та доданих до неї документів по кількості осіб, які братимуть участь у справі.

Позивач не зазначає про те, що власником земельної ділянки за життя була ОСОБА_2, не вказує частку права власності та не вказує кому саме вона належала.

Згідно з відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, зазначено, що будинок АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрований: ? ч. за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину, 2/25 ч. за ОСОБА_2 на підставі договору дарування.

Також, суд роз'яснює позивачу, що у разі необхідності забезпечення доказів по справі, він вправі скористатися положеннями ст.133 ЦПК України та забезпечити докази до моменту подачі позову до суду, оскільки розгляд справи у суді обмежений відповідними процесуальними строками. Тому позивачу необхідно надати підтвердження , що зазначене вище майно належало ОСОБА_2, а саме копію свідоцтва про права власності на спадщину та договір дарування, для підтвердження того, що дійсно майно було оформлено на неї.

В порушення ст.119 ЦПК України позивач не зазначив ціну позову, щодо вимог майнового характеру, щодо якого ставиться питання про визнання права власності. Для визначення ціни позову позивачу необхідно надати достовірну інформацію про дійсну ринкову вартість житлового будинку та земельної ділянки окремо на день звернення до суду, підтверджену відповідними висновками про оцінку майна. Тому позивачу слід доплатити частину судового збору відповідно до вартості майна.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідноч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" із позовних заяв майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1% ціни позову,але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О.Козленко