Справа № 2033/8854/12
Провадження № 2/645/16/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2014 року Фрунзенський
районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Бондаревої .В., при
секретарi - Гузенко О.М., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду в м. Харкові цивільну справу за
позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5 про визначення розміру частки,
виділу частки в натурі, стягнення
грошової компенсації, та за зустрічним
позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про
визначення розміру частки, стягнення
грошової компенсації, стягнення
заборгованості, передання частки у
власність, треті особи - ОСОБА_3,
ОСОБА_4,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з
позовом до відповідачів про визначення
розміру частки, виділу частки в натурі,
вказуючи ( з врахуванням уточнень), що
йому, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 на праві
спільної сумісної власності належить
квартира АДРЕСА_1. Після смерті ОСОБА_6,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, спадщину
прийняла її донька ОСОБА_5, проте
свідоцтво про право на спадщину не
видано. Позивач зареєстрований та
проживає за адресою: АДРЕСА_2. ОСОБА_3 та
ОСОБА_4 зареєстровані у спірній
квартирі, але фактично проживають в
м.Києві. В спірній квартирі проживає
ОСОБА_5 Позивач як власник спірної
квартири бажає використовувати її для
проживання своїх родичів або інших
осіб на власний розсуд, проти чого
відповідачі заперечують.

Просить суд визначити його
частку у розмірі 1/4 частини та виділити
належну йому частку в натурі, а в разі
неможливості - стягнути солідарно з
відповідачів на його користь вартість
частки у розмірі 115 875,00 грн., з
одночасним переведенням цієї частки у
спільну сумісну власність
відповідачів (т.1 а.с.1, 51, 107).

20.05.2013 р. ОСОБА_5 звернулась до
суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2
про визначення розміру частки,
стягнення грошової компенсації,
стягнення заборгованості, передання
частки у власність, який неодноразово
уточнювала, де вказала, що вона є єдиним
спадкоємцем померлої ОСОБА_6, проте
спадщину належним чином не оформила. На
її думку, право на проживання та право
власності на спірну квартиру виникло у
сторін внаслідок обміну 2-кімнатної
квартири АДРЕСА_3, загальною площею 46,7
кв.м., на 3-кімнатну спірну квартиру
загальною площею 77,5 кв.м.

Оскільки в квартирі АДРЕСА_3, були
зареєстровані ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_2,
кожному з них до обміну належало по 15,57
кв.м.

Обидві квартири належали до
державного житлового фонду. В
результаті обміну квартир загальну
площу було збільшено на 30,7 кв.м.

Обмін відбувся між ОСОБА_6 як
основним наймачем квартири АДРЕСА_3, та
ОСОБА_8, як основним наймачем спірної
квартири.

ОСОБА_2 ніколи не був
зареєстрований в квартирі АДРЕСА_3, з
27.01.1981 р. був зареєстрований за адресою:
АДРЕСА_4, та рішенням Комінтернівського
райсуду від 10.04.1992 р. був вселений до
квартири за адресою: АДРЕСА_5, яка
ніякого відношення до обміну на спірну
квартиру не мала. Він був вселений у
спірну квартиру як чоловік ОСОБА_3, тому
не може претендувати на частину майна,
яка належала його дружині до шлюбу, та
їх синові ОСОБА_4 (по 15,57 кв.м. кожному),
та входила до складу обмінюваної
2-кімнатної квартири.

За розрахунком ОСОБА_5, ОСОБА_3 та
ОСОБА_2 на праві спільної сумісної
власності подружжя належить 10,27 кв.м.
(по 5,14 кв.м. кожному), внаслідок
збільшення площі квартири в результаті
обміну у 1993 р., під час перебування їх у
шлюбі.

Таким чином, ОСОБА_2 належить 5,14
кв.м. (10,27 : 2), що складає 1/15 частину
загальної площі спірної квартири (77,5
кв.м.), відтак, йому має бути сплачена
грошова компенсація вартості 1/15
частини спірної квартири, що складає 31
054,50 грн., виходячи з вартості квартири
463 500,00 грн.

Також зазначає, що ОСОБА_2 ніколи
не сплачував коштів на утримання
спірного майна. Усі витрати
здійснювала ОСОБА_6 ( з 1993 р. до дня
смерті ), а з 2004 р. - її спадкоємець
ОСОБА_5

За її розрахунком, борг ОСОБА_2 по
утриманню належного йому та членам
його родини - дружині ОСОБА_3 та синові
ОСОБА_4, з урахуванням індексу інфляції
та 3% річних, за період з 1995 р. по 01.12.2013 р.,
складає 100 252,09 грн.

Просить суд визначити частку
ОСОБА_2 у спільній сумісній власності у
розмірі 1/15 частини спірної квартири та
встановити відповідну грошову
компенсацію за рахунок інших
співвласників; зменшити грошову
компенсацію частки ОСОБА_2 на 100252,09 грн.
- його заборгованість по утриманню
належної йому та членам його родини
майна; стягнути з ОСОБА_2 на користь
ОСОБА_5 надлишок заборгованості
(різницю між вартістю частки ОСОБА_2 та
загальною сумою боргу); частку ОСОБА_2
передати у спільну сумісну власність
ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_4(т.1 а.с.196, т.2
а.с.183).

В судовому засіданні ОСОБА_2 та
його представник на підставі договору -
адвокат ОСОБА_9 первісний позов
підтримали, позов ОСОБА_5 не визнали.
Між іншим, просили про застосування
позовної давності щодо вимог про
стягнення заборгованості за утримання
спірного майна.

ОСОБА_3, діючи від себе та як
представник ОСОБА_4 (т.1 а.с.50), у
судовому засіданні позов ОСОБА_2
визнала частково, не оспорюючи
належність йому 1/15 частини спірної
квартири, проти задоволення позову
ОСОБА_5 не заперечувала.

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_10 (т.2
а.с.57) у судовому засіданні позов ОСОБА_2
визнала частково, у розмірі 1/15 частини
спірної квартири, проти задоволення
позову ОСОБА_5 не заперечувала.

Представник ОСОБА_3 та ОСОБА_5 -
ОСОБА_11 (т.1 а.с.49, 59) у судовому засіданні
позов ОСОБА_5 підтримала, позов ОСОБА_2
визнала частково, у розмірі 1/15 частини
спірної квартири.

Суд, дослідивши надані письмові
докази, дійшов висновку про часткове
задоволення позовних вимог ОСОБА_2 та
ОСОБА_5, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 372 ЦК України,
співвласники мають право на виділ в
натурі частки із майна, що є у спільній
сумісній власності. У разі виділу
частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що
частки кожного із співвласників у
праві спільної сумісної власності є
рівними, якщо інше не встановлено
домовленістю між ними, законом або
рішенням суду.

Якщо виділ у натурі частки із
спільного майна не допускається згідно
із законом або є неможливим,
співвласник, який бажає виділу, має
право на одержання від інших
співвласників грошової або іншої
компенсації вартості його частки, що
передбачено ст.364 ЦК України.

В судовому засіданні встановлено,
що квартира, розташована за
адресою:АДРЕСА_1, належить на праві
спільної сумісної власності ОСОБА_2,
ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, згідно
свідоцтва про право власності на житло
від 03.03.1999 р. (т.1 а.с.4).

Як вбачається із змісту
розпорядження Харківського міського
центру приватизації державного
житлового фонду м.Харкова від 03.03.1999 р.,
право власності на спірну квартиру
було набуто сторонами в результаті її
приватизації, з передачею квартири
саме у спільну сумісну власність
ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, тобто
без визначення розміру часток
співвласників (т.1 а.с.31).

З 19.03.1993 р. за вказаною адресою
зареєстровані ОСОБА_3 та ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_4. ОСОБА_2 був зареєстрований
у спірній квартирі з 19.03.1993 р. по 18.03.2009
р. (т.1 а.с.5, 186).

Також за вказаною адресою з 19.03.1993
р. була зареєстрована ОСОБА_6, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
НОМЕР_1 (т.1 а.с.39).

ОСОБА_6 як основний наймач, ОСОБА_3
як онука, ОСОБА_4 як правнук та ОСОБА_2 як
чоловік онуки основного наймача, були
вселені до спірної квартири на
підставі обмінного ордеру, виданого
03.02.1993 р., внаслідок обміну цієї
квартири на квартиру АДРЕСА_3,
загальною площею 46,7 кв.м., де раніше
мешкали ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_4

(Т.1 а.с.140, 186, 187)

На час вселення як спірна
квартира, так і квартира АДРЕСА_3 -
належали до державного житлового
фонду, що сторонами визнається і не
оспорюється.

Після смерті ОСОБА_6 до нотконтори із
заявою про прийняття спадщини
звернулась її донька ОСОБА_5, інші заяви
не надходили, свідоцтво про право на
спадщину не видавалось (т.1 а.с.46, 55).

Вирішуючи питання щодо розміру
частки спірної квартири, належної
ОСОБА_2, суд виходить з принципу
рівності часток співвласників та
визначає його частку у розмірі ?
частини квартири, відповідно до
кількості всіх співвласників (4 особи).

При цьому посилання ОСОБА_5 як на
підставу своїх вимог, на ту обставину,
що 46,7 кв.м. спірної квартири належать
ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як їх внесок у
придбання спірної квартири, не є
істотними та обгрунтованими, оскільки
спірна квартира була набута сторонами
не в результаті їх трудового чи іншого
внеску, а передана у власність усіх
зареєстрованих в ній осіб, у тому числі
і ОСОБА_2, в результаті приватизації,
яка передбачає безоплатну передачу
житла у власність наймачів, за їх
спільною згодою, за заявою саме ОСОБА_6,
без визначення розміру часток
співвласників.

Крім того, члени сім'ї наймача,
які проживають разом з ним,
користуються нарівні з наймачем усіма
правами і несуть усі обов'язки, що
випливають з договору найму житлового
приміщення, що передбачено ст. 64 ЖК
України.

Також судом встановлено, що
згідно висновку судової
будівельно-технічної експертизи № 1537
від 19.04.2013 р., виділити 1/4 частину
спірної квартири не надається можливим
(т.1 а.с.179).

Згідно висновку судової
будівельно-технічної експертизи № 4884
від 03.09.2013 р., наданої ОСОБА_2, вартість
квартири, розташованої за
адресою:АДРЕСА_1, складає 522 663,00 грн.
(т.2 а.с.23).

Відповідно до звіту з незалежної
оцінки нерухомого майна, виготовленого
12.12.2012 р. Агентством «СХІД» на
замовлення ОСОБА_4, ринкова вартість
квартири, розташованої за
адресою:АДРЕСА_1, визначена у розмірі 463
500,00 грн. (т.1 а.с.76).

Враховуючи, що позивачем
зазначено ціну позову, виходячи з
вартості спірної квартири 463 500 грн., і
в подальшому позивач не уточнив свої
позовні вимоги, враховуючи, що виділ 1/4
частини квартири, належної позивачеві,
неможливий, суд вважає необхідним
стягнути з інших співвласників (ОСОБА_3,
ОСОБА_4 та спадкоємця померлої ОСОБА_6)
на його користь грошову компенсацію
вартості його частки у розмірі 115 875,00
грн. (463 500 : 4).

У цьому випадку право спільної
часткової власності ОСОБА_2 на 1/4
частину квартири, розташованої за
адресою: АДРЕСА_1, має бути припинено, а
право спільною сумісної власності на
вказану 1/4 частину квартири має бути
визнано за іншими співвласниками
(ОСОБА_3, ОСОБА_4 та спадкоємцем
померлої ОСОБА_6). Згідно
ст.322 ЦК України, власник зобов'язаний
утримувати майно, що йому належить,
якщо інше не встановлено договором або
законом.

Співвласник відповідно до
своєї частки у праві спільної
часткової власності зобов'язаний
брати участь у витратах на
управління, утримання та збереження
спільного майна, у сплаті
податків, зборів
(обов'язкових платежів), а
також нести відповідальність
перед третіми особами за
зобов'язаннями, пов'язаними із
спільним майном, що передбачено ст. 360
ЦК України,

Згідно ст. 544 ЦК України, боржник,
який виконав солідарний обов'язок, має
право на зворотну вимогу (регрес) до
кожного з решти солідарних боржників у
рівній частці, якщо інше не встановлено
договором або законом, за вирахуванням
частки, яка припадає на нього.

Оскільки ОСОБА_5, яка прийняла
спадщину, що відкрилась після смерті
ОСОБА_6, виконуючи солідарний обов'язок
по утриманню спірної квартири як її
співвласник понесла витрати на
управління, утримання та збереження
спільного майна, що
підтверджується наданими суду
письмовими доказами, вона має право
зворотної вимоги (регресу) до ОСОБА_2, у
розмірі 1/4 частини цих витрат.

Враховуючи, що позивачем у судовому
засіданні заявлено про застосування
позовної давності, початком якої є
20.05.2010 р. - час звернення ОСОБА_5 з
позовом до суду, за відсутності доказів
поважності причин її пропуску ОСОБА_5,
виходячи з того, що ОСОБА_2 у цей період
в квартирі не був зареєстрований, а
відтак, і не користувався послугами
тепло-, водо, газо, електропостачання,
але є власником 1/4 частини, суд стягує з
ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 1/4 частину
витрат, сплачених нею за опалення
квартири за період з 20.05.2010 р. по 01.12.2013
р., у розмірі 3594,64 грн. (14378,55 грн. : 4),
оскільки комунальні послуги за
опалення нараховуються, виходячи з
площі квартири, незалежно від
кількості зареєстрованих в ній осіб.

За таких обставин суд дійшов
висновку про часткове задоволення
позовних вимог ОСОБА_2 та ОСОБА_5

При цьому суд зазначає, що
стягнуті з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5
витрати на утримання майна не можуть
бути вирахувані із суми грошової
компенсації вартості належної йому 1/4
частини квартири та не можуть
взаємзараховуватись, оскільки ці
вимоги виникли з різних правовідносин.

З підстав, передбачених ст.88 ЦПК
України, суд стягує з ОСОБА_3, ОСОБА_4 та
спадкоємця померлої ОСОБА_6 на користь
ОСОБА_2 сплачені ним судові
витрати:судовий збір у розмірі 1158,75 грн.
та витрати, пов'язані з проведенням
судової будівельно-технічної
експертизи, у розмірі 2142,00 грн.

На підставі викладеного,
керуючись ст. ст. 10, 60, 88, 212-215 ЦПК
України , ст.64 ЖК України, ст..ст. 257, 267, 322,
360, 364, 372, 544 ЦК України, суд -

В И Р I Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визначення розміру
частки, виділу частки в натурі,
стягнення грошової компенсації -
задовільнити частково.

Визначити частку ОСОБА_2 у праві
власності на квартиру, розташовану за
адресою: АДРЕСА_1, у розмірі 1/4 частини.

Стягнути з ОСОБА_3, ОСОБА_4 та
спадкоємця померлої ОСОБА_6, у
солідарному порядку, на користь
ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості
1/4 частини квартири, розташованої за
адресою: АДРЕСА_1, у розмірі 115 875,00 грн.

Після виконання судового рішення
в частині стягнення грошової
компенсації припинити право спільної
часткової власності ОСОБА_2 на 1/4
частину квартири, розташованої за
адресою: АДРЕСА_1, та визнати право
спільною сумісної власності на вказану
1/4 частину квартири за ОСОБА_3, ОСОБА_4
та спадкоємцем померлої ОСОБА_6.

Стягнути з ОСОБА_3, ОСОБА_4 та
спадкоємця померлої ОСОБА_6 на користь
ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1158 грн. 75
коп. та витрати, пов'язані з проведенням
судової експертизи,у розмірі 2142,00 грн.,
а всього стягнути 3300 грн.75 коп., в рівних
частках з кожного, тобто по 1100 грн. 25
коп. з кожного.

Позовні вимоги ОСОБА_5 до
ОСОБА_2 про визначення розміру частки,
стягнення грошової компенсації,
стягнення заборгованості, передання
частки у власність - задовільнити
частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь
ОСОБА_5 3594 грн. 64 коп. в порядку регресу.

У задоволенні іншої частини
позовних вимог ОСОБА_5 - відмовити.

Рішення може бути оскаржене
до Апеляційного суду Харківської
області через Фрунзенський районний
суд м.Харкова шляхом подання
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня його проголошення.

Головуючий - суддя