Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.

за участі секретарів Лискової А.І.,
Батченко Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради, третя особа
Головне управління юстиції у м. Києві
про визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду із
позовом до Дніпровської районної у м.
Києві державної адміністрації про
надання їй додаткового двомісячного
строку про прийняття спадщини після
померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 р. ОСОБА_3.

Вимоги мотивує тим, що ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1, доводиться їй рідною
сестрою, після смерті якої залишилась
спадщина у вигляді ? частини квартири
АДРЕСА_1 та житлового будинку АДРЕСА_2.
ОСОБА_4 дітей не мала, з чоловіком
розлучилась у 1991 році, їхні батьки
померли, тому вона є єдиним спадкоємцем
за законом після смерті своєї сестри.

До Десятої Київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини вона звернулась 16
липня 2013 року, проте 06.09.2013 року
отримала постанову про відмову у
вчиненні нотаріальної дії.

Вважає, що шестимісячний строк на
прийняття спадщини пропустила з
поважних причин, оскільки вона є
інвалідом 2 групи, за станом здоров»я
фактично весь час проводить в межах
своєї оселі, самостійно може вийти лише
до аптеки та магазину, які знаходяться
поряд з будинком, проте для поїздок
містом та на віддалені відстані
користується допомогою сторонньої
особи. На протязі останніх років
допомогу їй у таких супроводах надавав
колишній співмешканець ОСОБА_5, який
став її чоловіком.

ОСОБА_5 27 березня 2013 року зламав ногу,
йому було зроблено операцію, тому до
середини липня 2013 року він
неспроможний був самостійно
пересуватись за межами квартири. За
першої можливості коли чоловік
підлікувався і став її супроводжувати
вона прибула до нотаріальної контори.
Інших сторонніх осіб або рідних, які б
їй надали в цьому допомогу, у неї не має.
У зв»язку з цим просить задовольнити
позов.

Ухвалою Дніпровського районного суду
м. Києва від 09.01.2014 року було замінено
неналежного відповідача у справі
Дніпровську районну у м. Києві державну
адміністрацію на належного
відповідача Київську міську раду.

В судовому засіданні позивачка
підтримала позов та обставини,
викладені у ньому.

Представник Київської міської ради в
судове засідання не з»явився,
представником відповідача ОСОБА_6 суду
надані письмові заперечення на позов з
проханням розглянути справу у
відсутності представника Київської
міської ради та прийняти рішення
відповідно норм чинного законодавства.

Третя особа Головне управління юстиції
у м. Києві суду надала заяву з проханням
розглянути справу у відсутності
їхнього представника.

Заслухавши пояснення позивачки,
дослідивши матеріали справи, суд
прийшов до висновку, що позов підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із свідоцтва про смерть,
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р. (а.с. 5).

Позивачка зверталась до Сьомої
Київської державної нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини після смерті ОСОБА_3, за
результатами розгляду якої нотаріусом
була винесена постанова від 06.09.2013 року
про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва
про право на спадщину у зв»язку з тим,
що пропущено визначений законом строк
для прийняття спадщини (а.с. 12).

Відповідно ст. 1270 ЦК України, для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Оскільки ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р.,
заяву про прийняття спадщини до
нотаріальної контори позивачці
необхідно було подати до 12.07.2013 р., проте
з такою заявою позивачка звернулась
після вказаного терміну.

Згідно ст. 1272 ч. 3 ЦК України, за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивачка
пояснила, що через свою хворобу вона
потребує постійного супроводу
сторонньої особи для переїзду по місту
та спілкування з іншими людьми,
оскільки відчуває почуття страху та
невпевненості у своїх діях; вчасно не
могла звернутися до нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини, оскільки її чоловік зламав
ногу, після чого йому було зроблено
операцію, тому за станом здоров»я не
міг її супроводжувати, а самостійно
вона їздити по місту не може.

Суд приймає до уваги пояснення
позивачки, так як вони підтверджуються
наявними у справі письмовими доказами.

Як вбачається із довідки МСЕК № 1 серії
КИЕ-1 № 001540 від 04.01.2003 року, ОСОБА_1 має 2
групу інвалідності загального
захворювання (а.с. 10).

Згідно висновку
лікарсько-консультативної комісії від
24.05.2012 року № 576, виданого Київською
міською психоневрологічною лікарнею №
2, ОСОБА_1 внаслідок психічного розладу
потребує постійного стороннього
догляду та не здатна до
самообслуговування (а.с. 11).

Сторонню допомогу позивачці надавав
ОСОБА_5 який, як вбачається із виписки
із медичної карти № 8885 та довідки від
10.01.2014 року, в період часу з 27.03.2013 року
по 08.04.2013 року знаходився на
стаціонарному лікуванні, а в
подальшому з 09.04.2013 року по 17.07.2013 року -
на амбулаторному лікуванні з приводу
перелому зовнішньої лодижки правої
гомілки.

За викладених обставин позивачка не
могла вчасно звернутися до
нотаріальної контори, у зв»язку з чим
пропустила строк для прийняття
спадщини з поважних причин.

Згідно довідки Лівобережного відділу
реєстрації шлюбів м. Києва з філією
Державного центру розвитку сім»ї від
14.12.1999 року № 246, дошлюбне прізвище
позивачки було ОСОБА_1 (а.с. 14).

ОСОБА_1 та ОСОБА_3 являються рідними
сестрами, оскільки мали одних батьків
ОСОБА_9 та ОСОБА_10 (копія свідоцтв про
народження - а.с. 6). Батько спадкодавці
помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, мати померла
ІНФОРМАЦІЯ_4 року (копії свідоцтв про
смерть - а.с. 7, 8).

Згідно з виписки з наказу № 1 від 02.01.1984
р., виданого Київською фабрикою
технічних паперів, прізвище ОСОБА_3
змінено на ОСОБА_3 у зв»язку з
реєстрацією шлюбу. В подальшому ОСОБА_3
після реєстрації шлюбу 27.03.1985 року з
ОСОБА_4 змінила прізвище на ОСОБА_3. 11
червня 1991 року шлюб між ОСОБА_4 та
ОСОБА_3 було розірвано, при цьому
останній було присвоєно прізвище
ОСОБА_3 (довідка Лівобережного відділу
реєстрації шлюбів м. Києва з філією
Державного центру розвитку сім»ї від
23.03.2004 р. № 107/3.15).

Згідно повідомлення Сьомої Київської
державної нотаріальної контори від
28.01.2014 року та інформаційної довідки зі
спадкового реєстру, спадкова справа до
майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3
не заводилась. За повідомленням
позивачки, спадкодавець ОСОБА_3 дітей
та будь-яких осіб на своєму утриманні
не мала, на час смерті у шлюбі не
перебувала.

Отже, за вищевикладених обставин,
оцінивши зібрані докази в їх
сукупності, суд вважає, що позивачкою
строк для прийняття спадщини було
пропущено з поважних причин через
хворобу, що підтверджено письмовими
доказами, у зв"язку з чим позивачці слід
визначити додатковий строк для
прийняття спадщини терміном два
місяці.

Керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.
ст. 10, 11, 58, 60-64, 174, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК
України суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
третя особа Головне управління юстиції
у м. Києві про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк
терміном два місяці для подання нею
заяви про прийняття спадщини після
померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3.
Перебіг визначеного додаткового
строку слід рахувати з дня набрання
рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дніпровський районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії рішення.

Суддя