Справа № 359/7430/14-ц
Провадження № 2-п/359/41/2014
БОРИСПІЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

28 жовтня 2014 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Ткаченко Д.В.

при секретарі судового засіданні ОСОБА_1,

за участю представника позивача ОСОБА_2, відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18.06.2014 р. у справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18.06.2014 р. у справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості позов задоволено.

Не погоджуючись з вищевказаним судовим рішенням, ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просив скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку. В обґрунтування своїх вимог заявник послався на те, що у судове засідання він не зявлявся з поважної причини. У заяві та в судовому засіданні він вказав про те, що із заочним рішенням він не погоджується і тому, що банком було зроблено неправильний розрахунок боргу.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, суд не вбачає підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку. Згідно ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом вищевказаних процесуальних норм, заочне рішення підлягає скасуванню за двох умов: 1) якщо судом буде встановле но, що відповідач, тобто заявник, не з'явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) якщо докази, на які посилається відповідач (заявник), ма ють істотне значення для правильного вирішення справи. При цьому, другу умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обстави ни та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку, ухвалив би принципово інше рішення.

Враховуючи те, що відповідач в обґрунтування незаконності та необґрунтованості судового рішення ні в заяві, ні в судовому засіданні не послався на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, правові підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду в загальному порядку відсутні.

Керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18.06.2014 р. у справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Розяснити, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, тобто апеляційна скарга на заочне рішення суду подається до апеляційного суду Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення через Бориспільський міськрайонний суд Київської області. У цьому разі, строк на апеляційне оскарження заочного рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Ткаченко