Справа № 2-1509/11
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2014 року
м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської
області у складі:

головуючого судді Балана М.В.,

при секретарі Урсул Г.К.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду м. Кілія цивільну
справу за позовом

Публічного акціонерного товариства
«Енергопостачальна компанія
Одесаобленерго»

до

ОСОБА_1

про

стягнення заборгованості за
необліковану електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кілійського
районного суду Одеської області із
позовом до відповідача в якому просить
стягнути суму вартості необлікованої
електричної енергії в розмірі 673,65
гривень, а також суму судових витрат.

24.07.2008 року при перевірці дотримання
споживачем Правил користування
електричної енергії для населення,
затверджених постановою КМУ № 1357 від
26.07.1999 року (далі - Правила), за адресою:
АДРЕСА_1, було виявлено порушення п.42
Правил у вигляді самовільного
підключення до мережі ВАТ
«Одесаобленерго». За зазначеним
порушення був складений акт №0065927 від
24.07.2008 року. На підставі акту та
Методики розрахунку розміру
відшкодування збитків, заподіяних
електропостачальнику внаслідок
порушення споживачем ПКЕЕ, затверджена
Постановою НКРЕ України від 22.11.1999 р.)
визначена кількість недоврахованої
безобліково спожито електроенергії і
її вартість за період з 15.05.2008 року по
24.07.2008 року, який до теперішнього часу
не оплачений.

Представник позивача в судове
засідання не з'явився, але подав до
канцелярії Кілійського районного суду
Одеської області заяву, в якій просить
розглянути справу без їх участі,
позовні вимоги підтримує в повному
обсязі, проти винесення заочного
рішення не заперечує.

Представник відповідача, який діє на
підставі довіреності у судове
засідання не з`явився, до канцелярії
суду надійшла його заява про розгляд
справи без його участі, з позовними
вимогами згоден , просить зменшити
розмір збитків.

На підставі письмових заяв позивача та
відповідача суд ухвалює рішення за
відсутності сторін, на підставі
наявних у справі доказів, без
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу, в порядку,
передбаченому ст. ст. 169, 197 ЦПК України.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України,
рішення суду повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення, яким
суд, виконавши всі вимоги цивільного
судочинства, вирішив справу згідно із
законом. Обґрунтованим є рішення,
ухвалене на основі повно і всебічно
з'ясованих обставин, на які сторони
посилаються як на підставу своїх вимог
і заперечень, підтверджених тими
доказами, які були досліджені в
судовому засіданні.

У відповідності зі ст. 55 Конституції
України права і свободи людини і
громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено
право особи на захист свого цивільного
права у разі його порушення, невизнання
або оспорювання. Кожна особа має право
звернутися до суду за захистом свого
особистого немайнового або майнового
права та інтересу. Одним із способів
захисту права, встановлених цивільним
законодавством, є, зокрема, його
визнання.

Згідно зі ст. 57 ЦПК України доказами є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких суд встановлює наявність або
відсутність обставин, що обґрунтовують
вимоги і заперечення сторін, та інших
обставин, які мають значення для
вирішення справи.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України
належними є докази, які містять
інформацію щодо предмета доказування.
Сторони мають право обґрунтовувати
належність конкретного доказу для
підтвердження їхніх вимог або
заперечень. Суд не бере до розгляду
докази, які не стосуються предмета
доказування.

Як зазначено у ч. 2 ст. 59 ЦПК України
обставини справи, які за законом мають
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 61 ЦПК України
обставини, визнані сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі, не
підлягають доказуванню.

Дослідивши надані письмові докази та
розглянувши справу в межах заявлених
позовних вимог, судом достовірно
встановлено такі факти та відповідні
їм правовідносини:

- ОСОБА_1 є споживачем електричної
енергії в житловому будинку АДРЕСА_1,
яка поставляється Кілійським РЕМ з
13.09.2007 року, відповідно до довідки
виконавчого комітету Мирнівської
сільської ради Кілійського району № 239
від 18.06.2012 року.

- Актом №0065927 від 24.07.2008 року,
працівниками позивача в оселі
відповідача було зафіксовано факт
порушення правил користування
електричною енергією, а саме:
«самовільне підключення до мережі
Одесаобленерго, відсутня оплата за
підключення».

- Згідно наданого позивачем розрахунку
кількості недоврахованої
електроенергії та її вартості № 0065927
визначена кількість недоврахованої
безобліково спожитої електроенергії і
її вартість за період з 15.05.2008 року по
24.07.2008 року складає 673,65 грн.

Згідно ст. 525, 526 ЦК України зобов'язання
має виконуватися належним чином
відповідно до умов договору та вимог
цього Кодексу, інших актів цивільного
законодавства, а за відсутності таких
умов та вимог - відповідно до звичаїв
ділового обороту або інших вимог, що
звичайно ставляться. Одностороння
відмова від зобов'язання або
одностороння зміна його умов не
допускається, якщо інше не встановлено
договором або законом.

Відподвідно до статті 714 ЦК України, за
договором постачання енергетичними та
іншими ресурсами через приєднану
мережу одна сторона (постачальник)
зобов'язується надавати другій стороні
(споживачеві, абонентові) енергетичні
та інші ресурси, передбачені договором,
а споживач (абонент) зобов'язується
оплачувати вартість прийнятих
ресурсів та дотримуватись
передбаченого договором режиму її
використання, а також забезпечити
безпечну експлуатацію енергетичного
та іншого обладнання.

Пунктом 53 Правил, затверджених
постановою Кабінету Міністрів України
26.07.1999 року № 1357, встановлено, що у разі
виявлення представником
енергопостачальника порушення
споживачем правил користування
електричною енергією, у тому числі
фактів розкрадання електричної
енергії, складається акт, який
підписується представником
енергопостачальника та споживачем.
Один примірник акта вручається
споживачу, другий залишається у
енергопостачальника. Споживач має
право внести до акта свої зауваження. У
разі відмови споживача від підпису в
акті робиться позначка про відмову. Акт
вважається дійсним, якщо його
підписали три представники
енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник
має право відключити споживача від
електропостачання (у випадках,
передбачених пунктом 35 цих Правил), а
також визначити величину збитків,
завданих йому протиправними діями
споживача.

Розмір відшкодування збитків,
заподіяних енергопостачальнику
внаслідок користування електричною
енергією, обчислюється відповідно до
методики, затвердженої НКРЕ.

Відповідно до Методика обчислення
розміру відшкодування збитків,
завданих енергопостачальнику
внаслідок порушення споживачем Правил
користування електричною енергією для
населення, затвердженої Постановою
Національної комісії регулювання
електроенергетики України від 22.11.99 N
1416, (що діяла на момент встановлення
порушення) (далі - Методика) розмір
збитків, завданих
енергопостачальнику, розраховується
відповідно до оформленого акта про
виявлення порушення, який укладається
відповідно до п.53 Правил.

Розрахунок завданих
енергопостачальнику збитків
здійснюється:

- за добовою величиною розрахункового
споживання електричної енергії;

- за кількістю днів з дня останнього
контрольного зняття представником
енергопостачальника показів приладу
обліку чи його технічної перевірки до
дня усунення порушення (зокрема у
разі виявлення представником
енергопостачальника прихованої
електропроводки, пристрою, що занижує
покази приладу обліку, кількість днів
обчислюється з дня останньої технічної
перевірки і до дня усунення
порушення, але не більше терміну
позовної давності;

- за тарифами (цінами) для населення,
що діяли у період, за який
нараховується розмір збитків.

Відповідно до п.6 Методики у разі
виявлення у споживача електроприладу,
електрообладнання чи електропроводки,
підключених поза приладами обліку, і
за відсутності зовнішніх ознак
пошкодження приладу обліку добова
величина розрахункового споживання
електричної енергії розраховується за
формулою: Wдоб = P х T (кВт.год), де T -
тривалість використання
електроприладу, електроустановки чи
електропроводки, підключених поза
приладами обліку, але не менше 8 годин
на добу.

Позивачем зроблено розрахунок
виходячи з тривалості роботи
обладнання - 24 години на добу.

Згідно розрахунку, позивач розрахував
кількість спожитої без обліку
електроенергії за період з 15.05.2008 року
по 24.07.2008 року за 71 день з тривалістю
роботи обладнання 24 годин на добу, але
ж, виходячи з реальної можливості
активного використання електричної
енергії, суд вважає, що слід
розраховувати об`єм спожитої енергії
виходячи з тривалості роботи
обладнання - 8 годин на добу.

Таким чином, розмір збитків, завданих
відповідачем порушенням ПКЕЕ та
розрахований позивачем складає : Р =
220*60 = 13200 Вт.; Wдоб= 8*13200/1000= 105,6 кВт/год;

105,6 кВт * 71 день * 0,8 К сез. * 0,2 К вик. * 0, 225
грн= 269,9 гривень.

З урахуванням електроенергії,
нарахованої споживачу раніше за період
порушення 135,9 гривень за 604 кВт.год,
загальна сума нарахування по акту
складає: 269,9 грн. - 135,9 грн = 134 грн.

У відповідності до ст. 22 ЦК України
особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у
зв'язку зі знищенням або пошкодженням
речі, а також витрати, які особа зробила
або мусить зробити для відновлення
свого порушеного права (реальні
збитки).

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова
шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з
урахуванням обставин справи суд за
вибором потерпілого може зобов'язати
особу, яка завдала шкоди майну,
відшкодувати її в натурі (передати річ
того ж роду і такої ж якості, полагодити
пошкоджену річ тощо) або відшкодувати
завдані збитки у повному обсязі. Розмір
збитків, що підлягають відшкодуванню
потерпілому, визначається відповідно
до реальної вартості втраченого майна
на момент розгляду справи або
виконання робіт, необхідних для
відновлення пошкодженої речі.

Судом достовірно встановлено, що між
сторонами існують зобовязальні
правовідносини з поставки електричної
енергії, які відповідачем не
виконуються належним чином, що
вбачається з наданих позивачем доказів
по справі, внаслідок чого порушене
право позивача згідно ст. 16 ЦК України
підлягає захисту, в зв'язку з чим суд
задовольняє позов частково та вважає
такою, що підлягає стягненню на користь
позивача суму відшкодування 134 гривні.

Згідно положень статті 60 ЦПК України -
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно зі ст. 79 ЦПК України судові
витрати складаються з судового збору
та витрат, пов'язаних з розглядом
справи. Розмір судового збору, порядок
його сплати і звільнення від сплати
встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України
стороні, на користь якої ухвалено
рішення, суд присуджує з другої сторони
понесені нею і документально
підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного з ОСОБА_1 на
користь Кілійського РЕМ підлягає
стягненню 81 гривню судових витрат,
сплаченого позивачем при зверненні до
суду.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 81, 88, 209, 212-215, 218
ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов Публічного акціонерного
товариства «Енергопостачальна
компанія Одесаобленерго» задовольнити
частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Публічного акціонерного товариства
«Енергопостачальна компанія
Одесаобленерго» 134 (сто тридцять
чотири) гривні не облікованої
електричної енергії та 81 (вісімдесят
одну) гривню судових витрат.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Одеської області через Кілійський
районний суд Одеської області шляхом
подачі в 10-денний строк з дня
проголошення рішення апеляційної
скарги.

Суддя Кілійського районного суду М.
В. Балан