Справа № 758/5149/14-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2014 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідачки - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна та розподіл майна подружжя, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки про поділ майна.

Відповідачка звернулася до суду із зустрічним позовом до позивача про поділ майна та розподіл майна подружжя.

В судовому засіданні представником відповідачки по первісному позову і позивачки по зустрічному позову ОСОБА_2 заявлено клопотання про відвід судді відповідно до наданої письмової заяви, в зв"язку з посиланням на упередженість та суб'єктивність ставлення до розгляду судової справи, викликом сумніву в безсторонності та упередженості, відсутності об"єктивного розгляду справи по суті, ухилянні від обов'язку щодо забезпечення здійснення учасниками цивільного процесу їх процесуальних прав і виконання ними своїх обов'язків для повного,всебічного та об'єктивного з'ясування обставин справи, неправильності на її думку вирішенні заявлених клопотань та призначення експертної установи для проведення експертизи, та додавання надмірно необов'язкового навантаження до справи,прийнятті клопотань позивача та його представника про збільшення позовних вимог останнім незважаючи вважає на їх неналежне оформлення та невідповідність процесуальним нормам,відсутності будь-якого обґрунтування та доказової бази, після роз'єднання позовних вимог головуючий вважає фактично своїми діяти нехтує положеннями діючих норм законодавства, що дає їй вважає підстави для висновку щодо суб'єктивного відношення головуючого до даної справи та упередженості щодо однієї з сторін та як наслідок незаконного задоволення неправомірних та необґрунтованих позовних вимог.

Крім того посилається на те, що головуючий при вирішенні даного спору не здійснює повного та всебічного розгляду, а також вважає відсутні принципи верховенства права.

Також в своєму клопотанні про відвід посилається як на підставу для відводу головуючого посилання на норму статті 21 ЦПК України та п.7 ухвали № 9 Пленуму Верховного Суду України від 21.12.1990 року «Про застосування судами процесуального законодавства при розгляді цивільних справ по першій інстанції» і тому дані обставини на її думку є достатніми для відводу судді.

Відповідачка підтримує заявлене клопотання та просить його задовольнити.

Представник позивача заперечує проти заявленого клопотання про відвід судді, в зв"язку з тим,що клопотання безпідставне, не обґрунтоване,обґрунтувавши поясненнями, просить в його задоволенні відмовити.

Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши надані матеріали, суд вважає , що заявлене клопотання про відвід судді задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до статі 21 ЦПК України - Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, а так само у новому розгляді її судом першої інстанції після скасування попереднього рішення або ухвали про закриття провадження в справі.

Відповідно до статті 19 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» - За правилами частини першої статті 21 ЦПК суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участь в розгляді цієї справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, у перегляді справи у зв'язку з винятковими обставинами, а так само у новому розгляді її судом першої інстанції після скасування попереднього рішення або ухвали про закриття провадження у справі. Проте скасування іншої ухвали, якою не закінчувалося провадження у справі (про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасуванні судового наказу, забезпечення позову або скасування забезпечення позову, повернення заяви позивачеві (заявнику), відмову у відкритті провадження у справі, зупинення провадження у справі, залишення заяви без розгляду тощо), не відстороняє суддю від повторної участі у справі.

Дані підстави визначені також і в постанові № 9 Пленуму Верховного суду України від 21.12.1990 року «Про застосування судами процесуального законодавства при розгляді цивільних справ по першій інстанції».

Аналізуючи дані норми, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання не ґрунтується на вимогах чинного законодавства, оскільки будь-якого процесуального рішення щодо даної справи головуючою не приймалось, відсутнє як рішення так і ухвали, про скасування рішення чи ухвал, що перешкоджають головуючому здійснювати її розгляд та заявляти самовідвід чи наявність повторності участі в розгляді зазначеного спору.

Викладені в заяві представником відповідача в судовому засіданні мотиви не відповідають вимогам ст.ст. 20-22 ЦПК, надумані, не об"єктивні, безпідставні, заявлено клопотання з метою вчинення тиску на суддю при винесенні рішення , клопотання не підтверджується будь-якими доказами ,які б суд міг покласти в основу задоволення заявленого відводу та не на надано будь-яких доказів зацікавленості судді у вирішенні спору.

Дії головуючого повністю відповідали нормам чинного законодавства,а заява представника відповідача свідчить лише про необізнаність його у застосуванні судом норм ЦПК України, небажанні його дотримуватись норм чинного законодавства, зловживанні своїми процесуальними правами, оскільки останній посилаючись на безпідставність на його думку вимог позивача бажає будь-яким чином вплинути на суд та прийняти рішення на користь її довірителя та також підтверджує намагання будь-яким чином затягнути розгляд та свідчить про недобросовісність використання процесуальних прав відповідачкою,оскільки справа перебуває на розгляді тривалий час чим порушені розумні строки її розгляду, суд вправі відповідно до вимог чинного законодавства має право визначення експертної установи для проведення експертного дослідження з врахуванням думок сторін та доцільності її проведення, що спростовує посилання представника відповідачки та її мотиви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 24 , 168 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання про відвід судді - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяВ. С. Декаленко