Справа №642/9305/14-ц
Провадження №2/642/2063/14
У Х В А Л А

28 жовтня 2014 року

м.
Харків

Суддя Ленінського районного суду м.
Харкова Шрамко Л.Л., розглянувши
позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_1
про визнання права власності в порядку
спадкування, відшкодування збитків

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовною
заявою, в якій просять:

- визнати за ОСОБА_1 частку у розмірі 1/3 у
праві власності на квартиру за адресою:
АДРЕСА_1;

- визнати за ОСОБА_3 частку у розмірі 1/3
у праві власності на квартиру за
адресою: АДРЕСА_1.;

- стягнути з відповідачки на користь
ОСОБА_1 та ОСОБА_3 збитки у сумі по 17 500
грн. на користь кожної позивачки.

Одночасно просять в порядку ст. 137 ЦПК
України витребувати у відповідачки
оригінали правовстановлюючих
документів на спірне майно, зокрема,
свідоцтво про право власності на
квартиру, технічний паспорт тощо; з
Реєстраційної служби Харківського
міського управління юстиції -
інформацію щодо власника квартири; з 2-ї
Харківської державної нотаріальної
контори - матеріали спадкової справи за
фактом смерті ОСОБА_4, померлого 25.10.2011
року.

Відповідно до вимог ст. 119 ЦПК України
позовна заява, зокрема, повинна
містити ціну позову, зміст позовних
вимог, виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування, до
позовної заяви додаються документи, що
підтверджують оплату судового збору.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.
119 ЦПК України.

Відповідно до п.1,2,9,10 ч.1 ст. 80 ЦПК
України ціна позову у позовах про
стягнення грошових коштів
визначається сумою, яка стягується; у
позовах про право власності на
нерухоме майно - дійсною вартістю
нерухомого майна; у позовах, які
складаються з кількох самостійних
вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до ч.2 ст. 80 ЦПК України якщо
визначена позивачем ціна позову
вочевидь не відповідає дійній вартості
спірного майна, розмір судового збору
попередньо визначає судом.

Відповідно до ст. 80 ЦПК
України, з п/п.1 п.1 ст. 2 Закону України
«Про судовий збір» розмір судового
збору за подання до суду позовної заяви
майнового характеру становить 1% ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати - 243 грн.
60 коп., та не більше 3 розмірів
мінімальної заробітної плати - 3 654 грн.
При цьому ціна позову визначається
дійсною вартістю нерухомості, про
визнання права власності на яку
заявлено позов, на час звернення до
суду.

Позивачі зазначили, що ціна позову
становить 35 0000 грн., виходячи з чого і
сплачено судовий збір у сумі 350 грн.

Позивачам необхідно надати достовірні
дані про вартість квартири на час
звернення до суду, зазначити ціну
позову, яка визначається дійсною
вартістю нерухомості, про визнання
права н яку заявлено позов, а також
розміром суми, яку просять стягнути
позивачі, та сплатити судовий збір у
відповідному розмірі.

У разі відсутності даних про оцінку
квартири суд визначає розмір судового
збору у розмірі 3 654 грн., виходячи з
того, що заявлено позов про визнання
права власності на нерухоме майно, та
про стягнення збитків.

Крім того, слід чітко викласти зміст
п.п.1 і 2 позовних вимог , оскільки
позивачі просять визнати частку, а не
право власності на відповідну частку.

Слід врахувати, що
відповідно до ст. 137 ЦПК України суд
витребує докази лише у випадках, коли
щодо отримання доказів у сторін є
складнощі.

Дані стосовно реєстрації права
власності на квартиру позивачі мають
можливість витребувати самостійно,
зокрема, на запит адвоката.

Що стосується витребування доказів у
відповідачки, то
цивільно-процесуальним законодавством
України не передбачено покладання на
відповідача обов’язку надавати
докази для підтвердження позовних
вимог позивача.

Відповідно до ст.121 ЦПК України заяву
необхідно залишити без руху, надати
позивачам строк для усунення
недоліків.

Керуючись ст. ст. 119-121
ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_1
про визнання права власності в порядку
спадкування, відшкодування збитків
залишити без руху, надати позивачам
строк до 8 листопада 2014 року для
усунення недоліків.

Роз’яснити позивачам, що у разі, якщо
вони не виконають вказані вимоги, заява
вважається неподаною і повертається
позивачам, що не перешкоджає
повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не
підлягає.

Суддя -

Л.
Л. ШРАМКО