У Х В А Л А

іменем україни

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ)
БЕЗ РУХУ

22.10.2014

місто
Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області Бенца К.К.,
розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до
Оноківської сільської Ради
Ужгородського району Закарпатської
області , третя сторона без самостійних
вимог – державний нотаріус Першої
Ужгородської державної нотаріальної
контори про визнання права власності
на земельну ділянку,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до
Ужгородського міськрайонного суду з
позовною заявою до Оноківської
сільської Ради Ужгородського району
Закарпатської області , третя сторона
без самостійних вимог – державний
нотаріус Першої Ужгородської
державної нотаріальної контори про
визнання права власності на земельну
ділянку.

Зазначена позовна заява підлягає
залишенню без руху, оскільки подана з
порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а
саме: позовна заява повинна містити
найменування суду, до якого подається
заява; ім'я (найменування) позивача і
відповідача, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номери засобів
зв'язку, якщо такі відомі; зміст
позовних вимог; виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги;
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; перелік
документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.4 ст.119 ЦПК України заява
повинна відповідати іншим вимогам,
встановлених законом.

Згідно резолютивної частини позовної
заяви, позивач просить: визнати за нею
право власності на земельну ділянку,
яка належала його матері ОСОБА_2, яка
померла 18.01.2007 року.

Таким чином фактично позивач просить
визнати за нею право власності на
земельну ділянку в порядку
спадкування. В той же час в
обгрунтування позовних вимог вказує
на те, що після смерті її чоловіка
ОСОБА_3 відкрилась спадщина, що
належала йому та його матері ОСОБА_2 –
земельна ділянка.

Отже, в порушення вимог ст.119 ЦПК
України в позовній заяві не зазначено
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Як роз'яснено постановою Пленуму
Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008
року "Про судову практику в справах про
спадкування" при розгляді даної
категорії справ слід перевіряти
наявність або відсутність спадкової
справи стосовно спадкодавця у
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини, наявність у
матеріалах справи обґрунтованої
постанови про відмову нотаріуса у
вчиненні нотаріальної дії, зокрема
відмови у видачі свідоцтва про право на
спадщину.

В поданій заяві відсутні відомості:
про наявність або відсутність
спадкової справи стосовно спадкодавця
у державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини , витяг з
спадкової справи, про наявність
постанови нотаріуса не зазначено.

Відповідно до Роз'яснень, що містяться
у листі Вищого спеціалізованого Суду
України з розгляду цивільних та
кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13
«Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування»
судам роз’яснено, що слід звернути
увагу на наявність у матеріалах справи
обґрунтованої постанови про відмову
нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії,
зокрема, відмови у видачі свідоцтва про
право на спадщину.

Главою 86 ЦК, а також спеціальним
законодавством, зокрема, Законом
України "Про нотаріат", підзаконними
нормативними актами, визначено
нотаріальний порядок оформлення права
на спадщину, що відповідає
встановленій законодавством
сукупності функцій притаманній
юрисдикційній діяльності судів та
нотаріусів. Це знайшло також
підтвердження у п. 23 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30 травня 2008
року № 7 "Про судову практику в справах
про спадкування" (далі - ППВСУ від 30
травня 2008 року № 7). Крім того, відсутні
відомості про наявність або
відсутність інших спадкоємців, про
наявність заведеної спадкової справи,
наявність поданих заяв про прийняття
спадщини, виданих свідоцтв про право на
спадщину.

Крім того, в позовній заяві не вказано
якими діями відповідача порушено, не
визнається або оспорюються права чи
інтереси позивача ОСОБА_1

Крім того, відповідно до положень ЦПК
України у справі можуть приймати
участь треті особи, які заявляють
самостійні вимоги щодо предмета спору
та треті особи, які не заявляють
самостійних вимог щодо предмета
спору.

Як вбачається з матеріалів справи
позивачем в позовній заяві Державного
нотаріуса Першої Ужгородської
державної нотаріальної контори
зазначено в якості третьої сторони.

Дослідивши матеріали справи приходжу
до переконання, що без зазначення
наведених вище обставин, вирішити
питання про відкриття провадження у
справі неможливо, вважаю за необхідне
позовну заяву залишити без руху та
надати позивачу строк для усунення
недоліків позовної заяви з подачею її
до суду в новій редакції з врахуванням
вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення позовної заяви без руху, про
що повідомляє позивача і надає йому
строк для усунення недоліків, який не
може перевищувати п'яти днів з дня
отримання позивачем ухвали.

Роз’яснити, що в разі усунення
недоліків у зазначений строк позовна
заява вважається поданою в день
первісного її подання до суду. Інакше
позовна заява вважається неподаною і
повертається позивачу.

Керуючись ст. 119, ст. 121, 208-210 ЦПК
України, суддя,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Оноківської
сільської Ради Ужгородського району
Закарпатської області , третя особа без
самостійних вимог – державний
нотаріус Першої Ужгородської
державної нотаріальної контори про
визнання права власності на земельну
ділянку- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність
виправити зазначені недоліки позовної
заяви до 01 листопада 2014 року, але не
більше п’яти днів з дня отримання
копії ухвали.

Роз’яснити, що інакше позовна заява
буде вважатися неподаною та повернута
позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Ужгородського

міськрайонного суду

ОСОБА_4