Справа № 333/8662/14-ц
Провадження №2/333/3273/14
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 листопада 2014 року
м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м.
Запоріжжя Герасименко С.Г. розглянувши
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

05.11.2014 року до Комунарського районного
суду м. Запоріжжя надійшла позовна
заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, в якій позивач
просить суд визнати за ним право
власності на частину житлового
будинку, яка складається з житлової і
службової прибудов та сараю,
розташовану за адресою: м. Запоріжжя,
вул. Калініна, буд. 178.

Вивчивши матеріали справи, суд
приходить до висновку, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
передбачених ст.ст.119, 120 Цивільного
процесуального кодексу України.

Згідно ч. 2 ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України
позовна заява повинна містити:
найменування суду, до якого подається
заява, ім'я (найменування) позивача і
відповідача, а також ім'я представника
позивача, якщо позовна заява подається
представником, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номери засобів
зв'язку, якщо такі відомі, зміст
позовних вимог, ціну позову щодо вимог
майнового характеру, виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги,
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування, перелік
документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України до
позовної заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору.

На підставі ч. 4 ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України
позовна заява повинна відповідати
іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно вимог ст. 80 Цивільного
процесуального кодексу України у
позовах про право власності на майно
ціна позову складається з дійсної
(ринкової) вартості майна на час
звернення до суду.

Відповідно до підпункту «а» пункту 12
Постанови Пленуму Верховного Суду
України №20 від 22.12.1995 року «Про судову
практику у справах за позовами про
захист права приватної власності»
вартість спірного майна визначається
за погодженням сторін, а за його
відсутністю - за дійсною вартістю майна
на час розгляду спору. Під дійсною
вартістю розуміється грошова сума, за
яку майно може бути продано в даному
населеному пункті чи місцевості. Для її
визначення при необхідності
призначається експертиза.

Згідно п.5 Постанови Пленуму Верховного
Суду України №7 від 04.10.1991 року «Про
практику застосування судами
законодавства, що регулює право
приватної власності громадян на жилий
будинок» під дійсною вартістю будинку
розуміється грошова сума, за яку вона
може бути продана в даному населеному
пункті чи місцевості на час розгляду
справи.

Так як відповідно до ч.2 ст.119
Цивільно-процесуального кодексу
України в позовній заяві щодо вимог
майнового характеру обов'язково
повинна бути зазначена ціна позову,
тобто тягар доказування вартості
спірного майна несе позивач, тому він
повинен обґрунтувати у позовній заяві
вказану ним ціну позову та надати суду
відповідні докази цього.

Як вбачається з матеріалів справи в
порушення зазначених вимог позивач не
зазначив ціну позову та не надав жодних
доказів вартості спірного майна на час
звернення до суду.

Позивачем, згідно платіжного доручення
№129 від 05.11.2014 року сплачено судовий
збір у розмірі 300 гривень 00 копійок, але
з матеріалів позову не зрозуміло з яких
розрахунків виходив позивач при
визначенні ціни позову.

Крім того до позовної заяви додано лише
копію платіжного доручення, яка не може
бути прийнята судом як доказ сплати
судового збору, оскільки єдиним
доказом сплати судового збору є
оригінал квитанції.

Таким чином, позивачу в позовній заяві
треба вказати ціну позову - ринкову
вартість спірного будинку (для чого
звернутися до суб'єкта оціночної
діяльності, який надасть висновок про
вартість зазначеного будинку) та
згідно ст.4 Закону України «Про судовий
збір», якщо в цьому виникне потреба,
доплатити судовий збір, виходячи з
реальної вартості будинку та надати як
доказ оплати оригінал квитанції про
сплату судовго збору. У разі
неможливості встановити точну ціну
позову (ринкову вартість спірного
майна) позивач повинен надати суду
докази цього та клопотання про
визначення судом попереднього розміру
судового збору.

Відповідно до ст.121
Цивільно-процесуального кодексу
України позовна заява, подана без
додержання вимог, викладених у
ст.ст.119-121 Цивільно-процесуального
кодексу України, підлягає залишенню
без руху з наданням строку для усунення
недоліків.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст.118, 119-121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання права власності - залишити без
руху.

Надати позивачу строк для усунення
недоліків - п'ять днів з дня отримання
ним копії ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання
ухвали суду в зазначений строк позовна
заява буде вважатися неподаною та
повернута позивачу зі всіма доданими
до неї документами.

Копію ухвали направити позивачу.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя

С.Г. Герасименко