Справа № 536/1052/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2014 року Кременчуцький
районний суд Полтавської області у
складі :

Головуючого - судді Колотієвського
О.О.

при секретарі - Литвинюк А.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Кременчуці
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Білецьківської сільської ради
Кременчуцького району Полтавської
області, ОСОБА_3, третя особа: Третя
Кременчуцька державна нотаріальна
контора Полтавської області про
визначення додаткового строку на
прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И
В:

21 травня 2014 року до
Кременчуцького районного суду
Полтавської області звернувся ОСОБА_1
з позовом до Білецьківської
сільської ради Кременчуцького району
Полтавської області, ОСОБА_3, третя
особа: Третя Кременчуцька державна
нотаріальна контора Полтавської
області про визначення додаткового
строку на прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивував тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4. Після її
смерті залишилося спадкове майно, а
саме: житловий будинок та
господарській будівлі, які
розташовані по АДРЕСА_1.

Будучи спадкоємцем за заповітом
з метою оформлення спадщини він
звернувся до Третьої Кременчуцької
державної нотаріальної контори, де
йому було письмово повідомлено, що
видати свідоцтво про право на
спадщину немає можливості, оскільки
ним був пропущений строк прийняття
спадщини.

Позивач зазначив, що в зв'язку з
тим, що він відразу після поховання
ОСОБА_4 змушений був виїхати до м.
Києва, де перебував до кінця березня
2014 року, тому не міг своєчасно
займатися оформленням спадщини та
не мав можливості у встановлений
законом строк звернутися до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини.

На підставі викладеного
позивач просив суд постановити
рішення, яким продов-

жити йому строк для прийняття
спадщини, визначивши додатковий
строк в два місяці, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини
за заповітом після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4.

Позивач ОСОБА_1 та його
представник ОСОБА_5 позовні вимоги
підтримали в повному обсязі з підстав
зазначених у позовній заяві, просили
суд їх задовольнити.

Представник відповідача
Білецьківської сільської ради
Кременчуцького району Полтавської
області у судове засідання не
з'явився , але завчасно надіслала
клопотання про розгляд справи без його
участі позовні вимоги визнають в
повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому
засіданні проти задоволення позову
заперечувала. Свої заперечення
обґрунтувала тим, що дійсно,
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , яка була
її матір'ю та матір'ю позивача ОСОБА_1

Відповідач зазначила, що за своє
життя ОСОБА_4 дуже хворіла і
потребувала нагляду та сторонньої
допомоги. За цих обставин вона постійно
опікувалась нею, приглядала,
відвідуючи її за місцем її проживання.
Коли її стан почав погіршуватись вона
вмовила переїхати матір ОСОБА_4
мешкати до неї, щоб було зручніше
здійснювати нагляд та своєчасно
надавати необхідну допомогу.

Відповідач вказувала, що між нею
та її братом ОСОБА_1 постійно існували
сварки стосовно майна, що належить
ОСОБА_4 ОСОБА_1 неодноразово залякував
її , щоб вона відмовилась від спадщини
наперед, влаштовував скандали,
погрожував, ображав, використовував
грубу фізичну силу.

Крім того відповідач зазначала,
що скориставшись тим, що матір ОСОБА_4
хворіє, ОСОБА_1 забрав її з лікарні до
себе додому і до часу її смерті не
надавав до неї доступу.

При цьому відповідач, допускає, що
таким же чином він поводився і з матір'ю
і «вибив» із заляканої хворою жінки
заповіт на своє ім'я за тиждень до її
смерті. Підставою такого припущення є
те, що мати завжди довіряла ОСОБА_3,
підтвердженням цього є довіреність від
її імені та складений в 2008 році
заповіт на ім'я всіх її дітей.

Вважаючи себе одним із спадкоємців
ОСОБА_3 в передбачений законом строк
звернулась до Третьої Кременчуцької
державної нотаріальної контори з
заявою про прийняття спадщини, де і
дізналась, що мати ОСОБА_4 за тиждень до
своєї смерті склала новий заповіт лише
на одного брата ОСОБА_1

По закінченню шести місяців ОСОБА_3
поцікавилась в нотконторі чи оформив
її брат спадкове майно і дізналась, що
він навіть не звертався для цього до
нотаріуса. Хоча мав достатньо часу для
цього.

Нотаріус їй повідомив, що її брат
пропустив встановлений законодавством
шестимісячний строк для прийняття
спадщини після померлої матері і в
такому випадку право на спадкування
має вона , як спадкоємець за законом.
Але, якщо брат доведе, що такий строк
він пропустив з поважної причини, суд
може визначити йому додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
прийняття спадщини.

При цьому поважність причин у
відповідності до вимог ч. 2 ст. 59 ЦІ ІК
України повинна бути підтверджена
певними засобами доказування. Так,
хвороба, перебування
позивача-спадкоємця в іншому регіоні
України у зв'язку із відрядженням,
службовою необхідністю не можуть
підтверджуватись лише показаннями
свідків.

На підставі викладеного
відповідач ОСОБА_3 просила суд
відмовити ОСОБА_1 в задоволенні
позову.

Представник третьої особи Третьої
Кременчуцької держаної нотаріальної
контори Полтавської області в
судове засідання не з'явився, на
адресу суду надіслав заяву в якій
просить суд справу слухати за його
відсутності, проти задоволення
позову не заперечує.

Заслухавши пояснення позивача, його
представника та відповідача,
дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку, що позов
обґрунтований і підлягає задоволенню у
повному обсязі з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 10 ЦПК України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, крім
випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України,
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків встановлених ст. 61 ЦПК
України. Доказуванню підлягають
обставини, які мають значення для
ухвалення рішення у справі і щодо яких
у сторін та інших осіб, які беруть
участь у справі, виникає спір.
Доказування не можуть грунтуватися на
припущеннях.

У відповідності до ст. 58 ЦПК
України, належними є докази, які
містять інформацію щодо предмета
доказування. Сторони мають право
обґрунтовувати належність
конкретного доказу для підтвердження
їхніх вимог або заперечень. Суд не бере
до розгляду докази, які не стосуються
предмета доказування.

Згідно ч. 1 ст. 61 ЦПК України,
обставини, визнані сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі, не
підлягають доказуванню.

Судом встановлено та не
оспорюється сторонами, що 25 вересня
2013 року померла ОСОБА_4, що
підтверджується свідоцтвам про
смерть серії НОМЕР_1, щу було видане
26 вересня 2013 року Крюківський
відділом державної реєстрації актів
цивільного стану реєстраційної
служби Кременчуцького міського
управління юстиції у Полтавській
області. Після її смерті відкрилася
спадщина, що складається із житлового
будинку та господарських будівель,
які розташовані за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно заповіту від 01 вересня 2008
року, посвідченого секретарем
виконкому Білецьківської сільської
ради Кременчуцького району
Полтавської області Бутенко Ж.П.,
ОСОБА_4 на випадок своєї смерті
зробила таке заповідальне
розпорядження: все своє майно, де б
воно не було і з чого б воно не
склалося, і взагалі, все те, що
належатиме їй на день смерті, і на
що, за законом матиме право,
заповідала ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1,
ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_3.

Однак, 19 вересня 2013 року ОСОБА_4
залишила заповіт, посвідчений
приватним нотаріусом Кременчуцького
міського нотаріального округу
Полтавської області ОСОБА_8,
реєстровий № 1851, відповідно до якого
вона на випадок своєї смерті вона
зробила таке розпорядження: усе її
майно, що буде належати їй на день
її смерті, де б воно не знаходилося і
з чого б воно не складалося, а також
все те, на що вона за законом буде
мати право, вона заповіла ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_3.

Відповідно до ч. 2 ст. 1254 ЦК України
заповідач має право у будь-який час
скласти новий заповіт. Заповіт, який
було складено пізніше, скасовує
попередній заповіт повністю або у
тій частині, в якій він йому
суперечить.

При зверненні до Третьої
Кременчуцької державної нотаріальної
контори Полтавської області позивачу
ОСОБА_1 було відмовлено в оформлені
спадкового майна що залишилося після
смерті ОСОБА_4 з тих підстав , що
позивачем згідно ст. 1269,1270 ЦК України
пропущено 6 місячний термін звернення
до нотаріальної контори по місцю
відкриття спадщини з дня смерті
спадкодавця для подачі заяви про
прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
померлою.

Часом відкриття спадщини є день
смерті особи.

Місцем відкриття спадщини є
останнє місце проживання спадкодавця,
про що зазначено в ст. 1221 ЦК України.

Згідно ст. 1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час спадщини не
проживав постійно із спадкодавцем, має
право подавати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України,
якщо спадкоємець протягом
встановленого строку, не подав заяву
про прийняття спадщини, він вважається
таким, що не прийняв її. За позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

Позивач дійсно пропустив
шестимісячний строк для прийняття
спадщини після смерті ОСОБА_4 з
поважної причини, оскільки 27 вересня
2013 року і по 01 квітня 2014 року
перебував у відрядженні у місті Київ
з метою збору інформації та
створення фотогалереї на тему
розвитку столиці України та
освітлення подій на Майдані, що
підтверджується довідкою КП «
Редакція газети « Кремінь» від 17
червня 2014 року за № 26 та
посвідченням журналіста №7 від 01.03.2011
року . Зазначене також підтверджується
показами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10

Доводи відповідача ОСОБА_3
викладені в запереченні на позовну
заяву свого підтвердження в
судовому засіданні не знайшли.

Відповідно до п. 24 Постанови
Пленуму Верховного суду України № 7 від
30.05.2008 р., «Про судову практику у справах
про спадкування»», особа, яка не
прийняла спадщину в установлений
законом строк, може звернутися до суду
з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини відповідно до частини третьої
статті 1272 ЦК України. Суди відкривають
провадження в такій справі у разі
відсутності письмової згоди
спадкоємців, які прийняли спадщину, а
також за відсутності інших
спадкоємців, які могли б дати письмову
згоду на подання заяви до нотаріальної
контори про прийняття спадщини.
Відповідачами у такій справі є
спадкоємці, які прийняли спадщину. При
відсутності інших спадкоємців за
заповітом і за законом, усунення їх від
права на спадкування, неприйняття ними
спадщини, а також відмови від її
прийняття відповідачами є
територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві
додатковий строк для подання заяви
про прийняття спадщини, суд не
повинен вирішувати питання про
визнання за ним права на спадщину.
Спадкоємець після визначення йому
додаткового строку для прийняття
спадщини має право прийняти спадщину в
порядку, установленому статтею
1269 ЦК України, звернувшись в
нотаріальну контору, після чого
вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення
особі додаткового строку, суд
досліджує поважність причини пропуску
строку для прийняття спадщини. При
цьому необхідно виходити з того, що
поважними є причини, пов'язані з
об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для спадкоємця на вчинення
цих дій.

У резолютивній частині рішення
суд повинен вказати відповідно певний
період часу з моменту набрання судовим
рішенням законної сили, протягом якого
спадкоємець може подати заяву про
прийняття спадщини, а не конкретну
календарну дату, до якої спадкоємець
може подати заяву про прийняття
спадщини. Додатковий строк, достатній
для подання заяви про прийняття
спадщини, не може перевищувати
шестимісячного строку, встановленого
статтею 1270 ЦК України для прийняття
спадщини.

З урахуванням викладеного, суд
вважає можливим визначити позивачу
додатковий строк для подання заяви про
прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_4, бо він пропустив строк для
подачі заяви про прийняття спадщини з
поважної причини.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України,
суд розглядає цивільні справи не
інакше як за зверненням фізичних чи
юридичних осіб, в межах заявлених
вимог, а тому додатковий строк,
достатній для подання позивачем заяви
про прийняття спадщини слід встановити
у продовж двох місяців після набрання
рішення законної сили. Визначений
строк, на думку суду, буде достатнім для
подання позивачем заяви про прийняття
спадщини у встановленому законом
порядку.

Керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК
України, п.24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30 травня
2008 року №7 «Про судову практику у
справах про спадкування», ст.ст. 10, 11,
60, 209, 210, 212, 214, 215, 217, 223 ЦПК України,
суд, -

В
И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Білецьківської
сільської ради Кременчуцького району
Полтавської області, ОСОБА_3, третя
особа: Третя Кременчуцька державна
нотаріальна контора Полтавської
області про визначення додаткового
строку на прийняття спадщини -
задовольнити.

Призначити ОСОБА_1 додатковий строк
для прийняття спадщини, відкритої
після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 -
два місяці.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення до Полтавського
Апеляційного суду через Кременчуцький
районний суд Полтавської області.
Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Апеляційна скарга, подана після
закінчення строків, установлених цією
статтею, залишається без розгляду,
якщо апеляційний суд за заявою особи,
яка її подала, не знайде підстав для
поновлення строку, про що
постановляється ухвала

Суддя
О. О. Колотієвський