Міжгірський районний суд
Закарпатської області
Справа № 302/898/14-ц
Номер рядка звіту 38
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(повне)

29.07.2014 р.
смт.Міжгір'я

Міжгірський районний суд
Закарпатської області в

особі головуючого судді Кривка В. П

при секретарі Гажук Н.В.,

з участю: позивач ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні райсуду в
смт.Міжгір'ї справу за позовом ОСОБА_1
до Міжгірської державної нотаріальної
контори про надання додаткового строку
для подання заяви про прийняття
спадщини, що відкрилась після смерті
матері ОСОБА_2, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2.,-

В С Т А Н О В
И В:

У липні 2014 року ОСОБА_1
звернувся до суду з вищевказаним
позовом до Міжгірської державної
нотаріальної контори , в якому
зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його
мати ОСОБА_2 і після її смерті
відкрилася спадщина на належне їй
майно: житловий будинок, що знаходиться
в АДРЕСА_1 та земельні ділянки, що
розташовані на території Репинської
с/ради. За свого життя, а саме:
ІНФОРМАЦІЯ_1, мати позивача склала
заповіт, яким заповіла позивачу:
ж/будинок в АДРЕСА_1; земельну ділянку
площею 0,5078 га, належну їй згідно
державного акта на право приватної
власності на землю серії ІІ-ЗК № 022780
виданий Репинською с/радою 31.07.2001р.;
земельну частку пай в розмірі 0,7042 га,
належну їй згідно державного акта на
право приватної власності на землю
ІІ-ЗК № 019480 виданий Репинською с/радою
13.05.2003 р.; земельну частку пай 0,70 га,
належну їй згідно Свідоцтва про право
на спадщину за законом серії ВВТ №
169752; грошовий вклад та все інше майно,
яке буде належати їй на день смерті.

Позивач після смерті матері
оформив право власності на спадковий
ж/будинок в судовому порядку через
відсутність правовстановлюючих
документів. Згідно рішення
Міжгірського районного суду від 01.07.2010
р. в цивільній справі № 2-1233/10 р. його
визнано власником спадкового ж/будинку
в АДРЕСА_1. Провівши реєстрацію права
власності на спадковий ж/будинок
позивач розпочав ремонт в приміщенні
ж/кімнат будинку під час якого виявив
оригінал вищезазначеного заповіту на
його прізвище та правовстановлюючі
документи на земельні ділянки. До цього
часу йому не було відомо про заповіт та
документи на нерухоме майно його
померлої матері. Звернувшись до
нотконтори, нотаріус роз'яснив
позивачу, що він пропустив
встановлений законом шестимісячний
строк звернення до нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини, у зв'язку з чим неможливо
видати Свідоцтво про право на спадщину
і йому рекомендовано звернутися до
суду з цією заявою.

В судовому засіданні позивач
заявлені вимоги підтримав.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, подавши суду заяву в якій
просить справу розглянути без участі
представника держнотконтори та
одночасно інформувавши суд, що
спадкова справа за майном померлої
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 не відкривалася.

Суд, вивчивши зміст позовної
заяви та подані в справу позивачем
докази, дослідивши матеріали цивільної
справи № 2-1233/10 за позовом ОСОБА_1 до
Репинської с/ради про визнання права
власності на спадковий ж/будинок,
заслухавши пояснення позивача, дійшов
наступного висновку

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно постанови Пленуму
Верховного Суду України №7 від 30.05.2008
року «Про судову практику у справах про
спадкування» пункт 24 ч.5: вирішуючи
питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку
для прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що
поважними є причини, пов'язані з
об'єктивними, непереборними,
істотними труднощами для спадкоємця
на вчинення цих дій.

Таким чином, поважними причинами
пропуску строку визнаються, зокрема: 1)
тривала хвороба спадкоємців; 2) велика
відстань між місцем постійного
проживання спадкоємців і місцем
знаходження спадкового майна; 3)
складні умови праці, які, зокрема,
пов'язані з тривалими відрядженнями, в
тому числі закордонними; 4) перебування
спадкоємців на строковій службі у
складі Збройних Сил України; 5)
необізнаність спадкоємців про
наявність заповіту тощо.

Позивач причиною пропуску
строку для прийняття спадщини зазначив
необізнаність спадкоємця про
наявність заповіту. Зазначивши, що про
заповіт складений в його користь
ОСОБА_2 довідався тільки після
реєстрації спадкового ж/будинку в
АДРЕСА_1. Натомість, як встановлено в
судовому засіданні дана обставина є
ОСОБА_1 надуманою та не відповідає
дійсності. Зокрема мати позивача
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2. З
цивільної справи № 2-1233/10 р. вбачається,
що позивач 22.06.2010 року звернувся до
суду із позовною заявою про визнання
права власності на спадковий ж/будинок
в АДРЕСА_1 по заповіту. На ствердження
позовних вимог позивачем було додано
до позову як доказ заповіт від 16.2008 р.
складений від імені ОСОБА_2, що є
предметом розгляду в цій справі. З
цього часу минуло більше чотирьох
років, а з часу смерті матері позивача -
спадкодавця, більше п'яти років. Отже,
посилання позивача як на підставу
своїх вимог на необізнаність про
наявність заповіту, спростовується
дослідженою в ході розгляду цивільної
справи № 2-1233/10 за позовом ОСОБА_1 до
Репинської с/ради про визнання права
власності на спадковий ж/будинок.

Враховуючи вищевикладене, суд
приходить до висновку, що заявлені
позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини до задоволення
не підлягають .

Керуючись ст.ст. 212-215. 218 ЦПК
України , суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити
повністю.

Копію рішення надіслати для
відома в Міжгірську державну
нотаріальну контору для відома.

Апеляційну скаргу на рішення
суду може бути подано в апеляційний
суд Закарпатської області через
райсуд протягом десяти днів з дня
проголошення, а особами, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення , -
протягом десяти днів з дня отримання
копії рішення.

Рішення набирає законної сили
згідно з ст. 223 ЦПК України.

Суддя: В. П. Кривка