РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2014 року

м. Дергачі

Дергачівський районний суд
Харківської області у складі:

головуючого
- судді
Овсяннікова В.С.,

при секретарі судового засідання
- Гомон Р.Л.,

за участю:

позивача
- ОСОБА_1,

представника позивача
- ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення
заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до
ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

В обгрунтування позову вказала, що 23
червня 2010 року вона видала довіреність
на ім'я ОСОБА_4 та ОСОБА_3 бути
представниками її інтересів з усіх
питань, пов'язаних з користуванням,
експлуатацією та розпорядженням
квартирою АДРЕСА_1 та частиною
нежитлового приміщення загальною
площею 31, 4 кв.м. у будинку АДРЕСА_2.

14 вересня 2011 року ОСОБА_3, яка діяла від
імені ОСОБА_1 продала ОСОБА_4 вказані
квартиру і нежитлові приміщення та не
передала їй гроші, отримані від
продажу.

Просить стягнути з відповідачки
грошові кошти в сумі 33 838 гривень за
продаж квартири та нежитлових
приміщень, та 2030 гривень 28 копійок - 3%
річних.

В судовому засіданні позивачка позовні
вимоги підтримала, про обставини
справи пояснила так, як вказано вище.

Представник відповідача в судовому
засіданні проти позову заперечував.

Зазначив, що кошти від продажу квартири
та нежитлових приміщень були передані
позивачці, однак вона відмовилась
писати розписку про їх отримання.

Суд, заслухавши пояснення позивача та
її представника, представника
відповідача, свідків, дослідивши
матеріали справи, вважає, що позов
підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 23 червня 2010 року
ОСОБА_1 видала довіреність на ім'я
ОСОБА_4 та ОСОБА_3 бути представниками
її інтересів з усіх питань, пов'язаних з
користуванням, експлуатацією та
розпорядженням належним їй майном, а
саме: квартирою АДРЕСА_1 та належною їй
частиною нежитлового приміщення
загальною площею 31, 4 кв.м. у будинку
АДРЕСА_2.

Довіреність посвідчена приватним
нотаріусом Харківського міського
нотаріального округу Харківської
області ОСОБА_5 та зареєстрована в
реєстрі за № 1762.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 237, ст. 239,
ст. 244 ЦК України, представництвом є
правовідношення, в якому одна сторона
(представник) зобов'язана або має право
вчинити правочин від імені другої
сторони, яку вона представляє.
Представництво виникає на підставі
договору, закону, акта органу юридичної
особи та з інших підстав, встановлених
актами цивільного законодавства.
Правочин, вчинений представником,
створює, змінює, припиняє цивільні
права та обов'язки особи, яку він
представляє. Представництво, яке
грунтується на договорі, може
здійснюватися за довіреністю.

Згідно цієї довіреності ОСОБА_3, яка
діяла від імені ОСОБА_1 продала ОСОБА_4 14
вересня 2011 року вище вказану квартиру і
нежитлові приміщення, що
підтверджується договорами
купівлі-продажу квартири від 14 вересня
2011 року та нежитлових приміщень від 14
вересня 2011 року.

Квартира продана за 18 338 гривень, а
нежитлові приміщення - за 15 500 гривень.
(а.с. 9, 10)

Ці кошти отримала ОСОБА_3 для передачі
ОСОБА_1, про що чітко зазначено у п. 3 цих
договорів.

Оскільки ці кошти ОСОБА_3 не передала
ОСОБА_1, то вони підлягають стягненню на
її користь.

Заперечення ОСОБА_3, що вона передала ці
кошти ОСОБА_1 у присутності свідків
ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_7, однак ОСОБА_1
відмовилась писати відповідну
розписку при отриманні коштів судом не
приймаються.

Відповідно до вимог ст.ст. 59, 60 ЦПК
України, суд не бере до уваги докази,
які одержані з порушенням порядку,
встановленого законом. Обставини
справи, які за законом мають бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування. Кожна сторона зобов'язана
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень, крім випадків,
встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Докази подаються сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі.
Доказуванню підлягають обставини, які
мають значення для ухвалення рішення у
справі і щодо яких у сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі,
виникає спір. Доказування не може
ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно вимог ч. 1 ст. 545 ЦК України,
прийнявши виконання зобов'язання,
кредитор повинен на вимогу боржника
видати йому розписку про одержання
виконання частково або в повному
обсязі.

ОСОБА_3 не надала письмової розписки
ОСОБА_1 про отримання цих коштів.

Пояснення свідків не є допустимим
доказом факту отримання грошових
коштів.

Підлягають задоволенню і вимоги про
стягнення 3 % річних.

ОСОБА_3, отримавши кошти від продажу
товару у 2011 році, не передала їх ОСОБА_1
до цього часу, а тому з неї підлягають
стягненню 3 % річних у сумі 2030 гривень 28
копійок.

Судові витрати підлягають стягненню з
відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 237, 239, 244, 545 ЦК України,
ст.ст. 10, 59, 60, 209 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про
стягнення заборгованості -
задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3, ідентифікаційний
номер НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1,
ідентифікаційний номер НОМЕР_2, грошові
кошти у розмірі 33838 (тридцять три тисячі
вісімсот тридцять вісім) гривень.

Стягнути з ОСОБА_3, ідентифікаційний
номер НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1,
ідентифікаційний номер НОМЕР_2, 3%
річних за час прострочення виконання
грошового зобов'язання в розмірі 2030
(дві тисячі тридцять) гривень 28 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3, ідентифікаційний
номер НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1,
ідентифікаційний номер НОМЕР_2, суму
судового збору у розмірі 359 (триста
п'ятдесят дев`ять) гривень.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі в
10-денний строк з дня ухвалення рішення
апеляційної скарги. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Рішення набирає законної сили після
закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя

В.С. Овсянніков