ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3992/14-ц
провадження №
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"05" червня 2014 р. Дарницький районний
суд м. Києва в складі
головуючого судді
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_3,
ОСОБА_4 до Київської міської ради, 3-тя
особа: Головне управління юстиції у м.
Києві про визнання права власності на
спадкове майно в порядку спадкування
Позивачі звернулись до Дарницького
районного суду м. Китєва з позовом до
Київської міської ради про визнання
права власності на нерухоме майно в
порядку спадкування за законом.
Свої позовні вимоги обґрунтували тим,
що померлий ОСОБА_9 є рідним батьком
обох позивачів. У складі спадщини, яка
відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2, є нерухоме
майно, а саме:двокімнатна кооперативна
квартира АДРЕСА_1. ОСОБА_9 був членом ЖБК
«Вагоноремонтник - 3», відповідно до
рішення загальних зборів членів
кооперативу, і у жовтні 1983 року ним у
повному обсязі була сплачена сума
пайового внеску за вказану квартиру
розміром 3 700.00 руб., що склало 100%
паєнакопичення. На підставі ордеру №
7185 від 29.10.1983 року, виданого виконкомом
Київської міської ради народних
депутатів, сім`я спадкодавця вселилася
в квартиру та зареєструвалась у ній,
проте правовстановлюючих документів
на вказану квартиру ОСОБА_9 не оформив.
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 після смерті батька
звернулися з заявою до Першої
Київської обласної державної
нотаріальної контори для прийняття
спадщини та оформлення свідоцтва про
право на спадщину за законом в рівних
частках по 1/2 частини кожному на
квартиру АДРЕСА_1, однак у задоволенні
заяви їм було відмовлено, оскільки
відсутні правовстановлюючі документи
на це спадкове майно. Тому позивачі
були змушені звернутися до суду з
вимогами визнати за кожним право
власності на 1/2 вказаної квартири в
порядку спадкування за законом.

Представник позивача ОСОБА_3, ОСОБА_7, в
судовому засідання позовні вимоги
підтримала в повному обсязі, позовну
заяву просила задовольнити.

ОСОБА_4 до початку судового засідання
подала до суду заяву, в якій позовні
вимоги підтримує та позов просила
розглядати без її участі (а.с.30).

Представник відповідача Київської
міської ради Солдатченко Л.М. перед
початком судового засідання подала до
суду письмові пояснення, в яких
висловила свою думку з приводу позову
та просила справу розглядати у її
відсутність (а.с.32-33).

Третя особа Головне управління юстиції
у м. Києві також до початку судового
засідання подали письмові пояснення, в
яких просили проводити слухання справи
у їх відсутність (а.с. 42-43).

Заслухавши думку представника
позивача, дослідивши матеріали справи,
суд вважає, що позов підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні,
ОСОБА_9 був членом ЖБК «Вагоноремонтник
- 3» відповідно до рішення загальних
зборів членів кооперативу, про що
свідчить виписка з протоколу зборів №
11 від 01.09.1983 року(а.с.5). 26.10.1983 року ОСОБА_9
була сплачена вся сума пайового внеску
за квартиру в розмірі 3 700 руб., що склало
100% паєнакопичення, та 29.10.1983 року ним
отримано ордер на вселення в квартиру
АДРЕСА_1, тому, аналізуючи вищевказану
норму, він став власником вказаної
квартири, однак ним протягом життя
право власності на вказане житло не
було оформлене у втановленому законом
порядку.

За приписами ч. 1 ст.15 Закону України
«Про власність», член житлового,
житлово-будівельного, дачного,
гаражного чи іншого кооперативу або
товариства, який повністю вніс свій
пайовий внесок за квартиру, дачу,
гараж, іншу будівлю або приміщення,
надані йому в користування, набуває
права власності на це майно.

П. 5-1 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 18.09.1987
року наголошує, що судам слід мати на
увазі, що згідно із ст.15
ЗаконуУкраїни «Про власність» член
ЖБК, який повністю вніс свій пайовий
внесок за квартиру, надану йому в
користування, набуває право власності
на квартиру і вправі розпоряджатись
нею на свій розсуд - продавати,
заповідати, обмінювати, в тому числі на
інше жиле приміщення у будинку
державного або громадського
житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий
будинок (частину будинку), що належить
громадянину на праві власності і
вчиняти відносно неї інші угоди, що не
заборонені законом. Виходячи з цього,
особа, якій відчужена членом ЖБК
квартира, має переважне право на вступ
до цього кооперативу.

ОСОБА_9 мав двох дітей від першого шлюбу
з ОСОБА_10, а саме позивачів ОСОБА_3 та
ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_9 помер.

Як свідчить ст. 1220 ЦК України спадщина
відкривається внаслідок смерті особи
або оголошення її померлою. Часом
відкриття спадщини є день смерті особи
або день, з якого вона оголошується
померлою. Якщо протягом однієї доби
померли особи, які могли б спадкувати
одна після одної, спадщина
відкривається одночасно і окремо щодо
кожної з них. Якщо кілька осіб, які
могли б спадкувати одна після одної,
померли під час спільної для них
небезпеки (стихійного лиха, аварії,
катастрофи тощо), припускається, що
вони померли одночасно. У цьому випадку
спадщина відкривається одночасно і
окремо щодо кожної з цих осіб.

За приписами ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України
спадкоємець за заповітом або за
законом може відмовитися від прийняття
спадщини протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу. Заява про відмову від
прийняття спадщини подається
нотаріусу за місцем відкриття
спадщини.

Як наголошує ч. 2 ст. 1274 ЦК України
спадкоємець за законом має право
відмовитися від прийняття спадщини на
користь будь-кого із спадкоємців за
законом незалежно від черги.

Як вбачається із спадкової справи
після розірвання шлюбу з ОСОБА_10,
ОСОБА_9 був одружений вдруге, уклавши
шлюб із ОСОБА_11, і на момент відкриття
спадщини вони фактично перебували в
шлюбі.

16.10.2013 року ОСОБА_11 звернулась до Першої
Київської обласної державної
нотаріальної контори з заявою про
відмову від своєї частки спадщини на
користь ОСОБА_3 і ОСОБА_4 Допитана в
судовому засіданні в якості свідка
ОСОБА_10 пояснила суду, що вона також
відмовляється від обов`язкової частки
в спадщині на майно померлого на
користь своїх дітей - позивачів по
справі.

Таким чином суд робить висновок, що
спадкоємцями першої черги на майно
померлого ОСОБА_9 є позивачі ОСОБА_3 і
ОСОБА_4

Ч. 1 ст. 15 ЦК України наголошує, що кожна
особа має право на захист свого
цивільного права у разі його порушення,
невизнання або оспорювання. Одним із
видів захисту свого права є його
визнання. Ч.1 ст 3 ЦПК України вказує, що
кожна особа має право в порядку,
встановленому цим кодексом, звернутися
до суду за захистом свої порушених,
невизнаних або оспорюваних прав,
свобод чи інтересів.

Поскільки за життя ОСОБА_9 не оформив в
установленому законом порядку своє
право власності на квартиру АДРЕСА_1,
хоча фактично набув права власності з
26.10.1983 року, повністю сплативши
паєнакопичення, тому після його смерті
і відкриття спадщини на його майно
позивачі, як спадкоємці першої черги,
мають право на отримання у свою
власність рівної частки кожному
вказаної спірнох квартири. Таким чином
позов підлягає задоволеннюцями,
визнавши право власності позивачів на
1/2 частину вказаної квартири в порядку
спадкування за законом.

Керуючись ч. 1 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 16, 1216, 1220,
1261, ч. 1 ст. 1273, ч. 2 ст. 1274 ЦК України; ч. 1
ст. 3, ст.10; 11; 60; ч.3 209; 213-215, 224-225 ЦПК
України; ч. 1ст. 15 Закону України «Про
власність»; п. 5-1 Постанови Пленуму ВСУ
№ 9 від 18.09.1987 року, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1,
уродженцем м. Києва, (реєстраційний
номер облікової картки платника
податків НОМЕР_1) право власності на 1/2
частину квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за законом майна ОСОБА_9,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3,
уродженкою м. Києва, (реєстраційний
номер облікової картки платника
податків НОМЕР_2) право власності на 1/2
частину квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за законом майна ОСОБА_9,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано до Дарницького
районного суду м. Києва протягом 10 днів
з дня отримання його копії
відповідачем.

Апеляційна скарга на заочне рішення
суду може бути подана до Апеляційного
суду м. Києва протягом 10 днів з дня
проголошення вступної та резолютивної
частини заочного рішення через
Дарницький районний суд м. Києва.

СУДДЯ
О.М. КОЛЕСНИК