Справа № 540/1516/13-ц
Номер провадження 2/540/15/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.01.2014 року. року. Машівський районний
суд Полтавської області в складі:

головуючого судді
Ряднини В.М.

за участю: секретаря
Сизоненко Н.М.

позивача
ОСОБА_1

представника позивача
ОСОБА_2

відповідачів :
ОСОБА_3

ОСОБА_4

ОСОБА_5

представника
відповідача ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні в смт.
Машівка цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5
про стягнення авансу та за зустрічним
позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5
до ОСОБА_1, про відшкодування
матеріальної шкоди, спричиненої
пошкодженням нерухомого майна, -

в с т а н о в и в :

в грудні 2013 року позивач звернувся до
суду з позовною заявою, мотивуючи свої
вимоги тим, що 01.06.2011 року між ним та
відповідачами було досягнуто згоди
щодо відчуження на його користь
належного відповідачам житлового
будинку розташованого за адресою
АДРЕСА_1. На підтвердження виниклого
зобов'язання і забезпечення його
виконання позивачем було передано
відповідачам завдаток в сумі 20 000
(двадцять тисяч) грн.

01.06.2011 року ОСОБА_4 було видано розписку
від імені ОСОБА_3, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 про
отримання завдатку в розмірі 20 000
(двадцять тисяч) гривень за продаж
будинку, що в АДРЕСА_1. Зазначена
розписка була засвідчена підписами
відповідачів в присутності свідків
ОСОБА_9 та ОСОБА_10 Цього ж числа
позивачем відбулась передача вказаних
коштів громадянину ОСОБА_4, в розмірі 20
000 (двадцять тисяч) гривень і позивач
зобов'язався передати 12 000 (дванадцять
тисяч) гривень при отриманні
документів на будинок в разі
нотаріального оформлення договору
відчуження житлового будинку.

Однак всупереч існуючої між сторонами
домовленості відповідачі відмовилися
оформляти належним чином нотаріальне
посвідчення договору відчуження
будинку та передати його у власність.
Відповідачі відмовляються повернути
позивачу суму завдатку, а тому він
вимушений звернутися до суду з позовом
про стягнення авансу.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та
представник позивача ОСОБА_2 позов
підтримали в повному обсязі і
наполягають на його задоволенні,
пояснивши в судовому засіданні, що
відповідачі за первісним позовом без
оформлення договору найму надали
дозвіл проживати у вищевказаному
будинку до тих пір, поки вони не
оформлять спадщину після померлої
матері. В будинку ніякого якісного
ремонту не було, все розвалювалось. З
метою покращення своїх умов проживання
без дозволу відповідачів ним була
встановлена ванна кімната, проведена
каналізація та проводились інші
ремонтні роботи помешкання. Після
цього одна із відповідачів, а саме
ОСОБА_7 в телефонному режимі вимагала
додатково доплатити їй кошти за
будинок, в зв»язку з цим виникли
суперечки, які призвели до відмови
придбання будинку.

В судовому засіданні відповідачі за
первісним позовом - ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_7, ОСОБА_5 позовні вимоги не
визнають та заперечують проти їх
задоволення.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3
пояснив у судовому засіданні, що після
смерті матері спадкоємцями оголошено
продаж садиби з господарськими
спорудами та частиною земельної
ділянки у АДРЕСА_1. В кінці травня 2011
року позивач ОСОБА_1 звернувся з
проханням надати дозвіл для проживання
у вказаному будинку, з метою подальшого
викупу після виготовлення відповідних
документів.На підтвердження його
остаточного наміру придбати садибу
позивач ОСОБА_1 надав завдаток в сумі 20
000 (двадцять тисяч гривень), а кінцеві
кошти в сумі 12 000 (дванадцять тисяч
гривень) зобов»язувався надати після
належним чином оформлення документів у
нотаріуса. Враховуючи, що розмір
завдатку перевищував вартість ?
частини житла вони погодились на такі
умови. Перед вселенням його було
попереджено та заборонено проводити
будь-які будівельні роботи, оскільки
садиба не потребувала ремонту, а була
охайна та доглянута. ОСОБА_1 під час
проживання у будинку добросовісно
платив за користування електроенергії
та газу, виписав на своє прізвище
розрахункові книжки. Влітку 2013 року він
відмовився придбати садибу, але за час
його проживання будинок зруйновано,
фруктові дерева вирубані, все що було
металеве здано на пункти прийому
металобрухту. Тому він, як позивач за
зустрічним позовом просить суд
стягнути кошти з ОСОБА_1, в сумі 8 700 - за
пошкодження будинку і господарських
споруд та 2 000 гривень - за пошкодження
дерев.

Аналогічні покази надала в судовому
засіданні представник позивача за
зустрічним позовом - ОСОБА_6, просила
задоволити позовні вимоги в повному
обсязі.

Позивачі за зустрічним позовом ОСОБА_4,
ОСОБА_5 надали суду аналогічні покази,
просили задоволити позовні вимоги в
повному обсязі.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_7 в
судове засідання не з'явилася, хоча
належним чином була повідомлена про
день, час та місце розгляду цивільної
справи, причини неявки в судове
засідання суду не відомі.

В судове засідання за клопотанням
представника позивача ОСОБА_2 (за
первісним позовом) були запрошені та
допитані свідки, а саме :

- свідок ОСОБА_11 пояснив у судовому
засіданні, що навесні за усним дозволом
спадкоємців-відповідачів поселились з
родиною у будинок, що в АДРЕСА_1. Позивач
ОСОБА_1 передав відповідачам завдаток в
сумі двадцять тисяч гривень. Оскільки
будинок потребував деякого ремонту то
він разом зі своїм батьком без дозволу
відповідачів провели ремонт літньої
кухні, утеплили веранду, провели
каналізацію та поміняли
електропроводку. Свідок доповнив, що
зовнішній вигляд будинку не
погіршився, а став кращим, оскільки в
нього за час проживання були вкладені
на ремонт кошти в сумі біля десять
тисяч гривень;

Аналогічні покази надали суду свідок
ОСОБА_12 та ОСОБА_13

В судове засідання за клопотанням
представника позивача ОСОБА_6 (за
зустрічним позовом) були запрошені та
допитані свідки, а саме :

- свідок ОСОБА_14 пояснила в судовому
засіданні, що проживає неподалік із
помешканням, де тимчасово проживала
родина ОСОБА_1. Вона доповнила, що в
середині цього будинку була давно, коли
ще там проживала мати спадкоємців,
помешкання як із зовні так і всередині
було охайне. Після того як поселилась в
будинок сім»я ОСОБА_1 вона там не була,
тому не може визначитись щодо стану
вказаного вище помешкання;

Аналогічні покази надала суду свідок
ОСОБА_15

Таким чином, з матеріалів справи
вбачається, що сума коштів, яку позивач
ОСОБА_1 сплатив, зазначається як
завдаток. Проте, проаналізуваши
домовленість сторін, можна дійти
висновку, що платіж, яким позивачем був
здійснений на користь відповідачів (за
первісним позовом) є авансом, виходячи
з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 570 ЦК України
завдатком є грошова сума або рухоме
майно, що видається кредиторові
боржником у рахунок належних з нього за
договором платежів, на підтвердження
зобов»язання і на забезпечення його
виконання. Згідно ч. 2 ст. 570 ЦК України
якщо не буде встановлено, що сума
сплачена в рахунок належних з боржника
платежів, є завдатком, вона вважається
авансом.

Тобто, з положень даної статті чітко
випливає, що завдаток може існувати
лише в тому випадку, коли сторони
уклали договір і ним передбачається
матеріальне зобов»язання однієї
сторони перед іншою стороною.

В даному випадку між позивачем та
відповідачами (за первісним позовом)
було укладену усну угоду про бажання в
майбутньому здійснити купівлю-продаж
будинку. Самого договору
купівлі-продажу будинку, який би
позивача матеріально зобов»язав перед
відповідачами та який би міг
забезпечуватись завдатком, укладено не
було. А якщо сторони домовились укласти
договір купівлі-продажу нерухомості,
але не оформили його нотаріально,
платежі внесені в рахунок виконання
договору, визнаються авансами і
повертаються в тому розмірі, у якому
надавались, навіть якщо сторони прямо
назвали цей платіж завдатком і
передбачали відповідні правові
наслідки.

Отже, сплачені ОСОБА_1 грошові кошти не
можуть бути визнані завдатком.
Натомість 20 000 гривень, сплачені в
рахунок виконання договору, є авансом і
повинні бути повернуті в тому розмірі,
в якому вони передавались.

Правові наслідки порушення або
припинення зобов»язання,
забезпеченого завдатком, передбачені
ст. 571 ЦК України, у даному разі не
застосовуються.

Аванс на відміну від завдатку є лише
способом здійсненню платежу, не
забезпечує виконання зобов»язання та в
кожному випадку підлягає поверненню у
розмірі, в якому він надавався,
незалежно від вини обох сторін чи її
відсутності.

Ст. 60 ЦПК України передбачено, що кожна
сторона зобов»язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
та доказування не може грунтуватись на
припущеннях.

В суді позивачами по зустрічному
позові не доведено належних доказів,
фактів завданих їм матеріальної шкоди
громадянином ОСОБА_1, тобто відсутні
будь-які акти прийому та передачі
будинку при первоначальному заселенні
останього та кінцевого стану будинку
при виселенні відповідача за
зустрічним позовом, відсутні докази
стану зовнішнього та внутрішнього
стану будинку станом на 2011 рік.Не
надано суду доказів щодо звернення
позивачів (за зустрічним позовом) до
відповідних органів про кражі з
їхнього помешкання металобрухту та
перебудови без їх дозволу садиби.

Заслухавши сторони та вивчивши
матеріали справи, даючи оцінку
зібраним доказам, суд приходить до
висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 (за
первісним позовом) підлягають
задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 3, 10, 11, 15, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України,
ч.ч. 1-2 ст. 570 ЦК України суд,-

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, про стягнення
авансу - задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_7, ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1
грошові кошти сплаченого авансу в сумі
20 000 (двадцять тисяч) гривень та
державне мито в розмірі 229 (двісті
двадцять дев»ять) гривень 40 копійок, а
також витрати в сумі 1 000 (тисяча)
гривень, по оплаті правової допомоги
адвоката.

Відмовити в задоволенні позовних вимог
позивачам за зустрічним позовом,-
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Полтавської області через
Машівський районний суд Полтавської
області шляхом подачі в 10-денний строк
з дня його проголошення апеляційної
скарги. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Суддя :