Справа № 645/311/14-ц
Провадження №
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2014 року Фрунзенський
районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді Шевченко Г.С.,

за участю секретаря - Ільюта А.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Харкові цивільну
справу за позовною заявою ОСОБА_1 до
Харківської міської ради про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним
позовом.

В обґрунтування своїх вимог зазначив,
що ІНФОРМАЦІЯ_1 помела ОСОБА_2, яка
постійно проживала в АДРЕСА_1. Після її
смерті відкрилася спадщина - житловий
будинок, розташований по АДРЕСА_2. Все
належне ОСОБА_2 майно вона заповіла
позивачу. Заповіт від 21.05.2008 року
посвідчений приватним нотаріусом
Харківського міського нотаріальною
округу ОСОБА_3, реєстровий № 481 та
зареєстрований в Спадковому реєстрі
21.05.2008 р. З ОСОБА_2 позивач перебував в
зареєстрованому шлюбі, який був
розірваний 11 травня 2004 року. Після
розірвання шлюбу ОСОБА_1 з ОСОБА_2
підтримував стосунки: телефонував,
вітав з днем народження, вона ніколи не
скаржилася на здоров'я, не говорила, що
хворіє, тому він не міг уявити, що вона
може померти у віці 47 років. Навесні 2013
року ОСОБА_2 перестала відповідати на
дзвінки позивача, а пізніше телефонний
номер був скасований. ОСОБА_1 почав
турбуватися, приходив за місцем
реєстрації ОСОБА_2, залишав записки, але
відповіді не отримав. З 2008 року позивач
перебуває в зареєстрованому шлюбі з
ОСОБА_4 і проживає в м. Ровеньки,
Луганської області з дружиною та
малолітньою дитиною, через що він не
мав можливості часто приїжджати до м.
Харкова. Так як зв'язку з ОСОБА_2 ОСОБА_1
не мав тривалий час, він почав
телефонувати її родичам в Сумську
область, вони тривалий час не бажали
спілкуватися і тільки на початку січня
2014 року повідомили позивачу про те, що
ОСОБА_2 померла. Після цього ОСОБА_1
поїхав за місцем реєстрації ОСОБА_2
АДРЕСА_1, але квартира була зачинена і
про те, що ОСОБА_2 померла не знали
навіть сусіди. Потім позивач поїхав на
АДРЕСА_2, так як йому було відомо, що в
житловому будинку, який належить
ОСОБА_2, проживають квартиранти. І
тільки там, в окремій кімнаті, якою
квартиранти не користувалися і яка
весь час була зачинена, позивач знайшов
копію заповіту на своє ім'я. Про те, що
ОСОБА_2 склала на його ім'я заповіт,
ОСОБА_1 не знав. Після цього позивач
звернувся до нотаріуса та дізнався, що
заповіт не змінений, не скасований, але
у видачі свідоцтва про право на
спадщину йому було відмовлено,
оскільки він пропустив строк на
подання заяви про прийняття спадщини.
Посилаючись на викладене, ОСОБА_1
просив суд визначити йому додатковий
строк для подання заяви про прийняття
спадщини.

У судовому засіданні позивач та його
представник позовні вимоги підтримали
у повному обсязі, посилаючись на
обставини, викладені в позові.

Представник відповідача проти
задоволення позову заперечував,
вказуючи, що позивачем не надано
доказів звернення до нотаріуса із
заявою про прийняття спадщини, доказів
відсутності інших спадкоємців ОСОБА_2
та що згідно матеріалів
інвентаризаційної справи, житловий
будинок по АДРЕСА_2 ніколи не належав
ОСОБА_2

Суд, заслухавши пояснення осіб, які
беруть участь у справі, дослідивши
матеріали справи, вважає, що позов
підлягає частковому задоволенню,
виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1
померла громадянка ОСОБА_2, яка
залишила заповіт від 21 травня 2008 року
на користь ОСОБА_1 Згідно заповіту
ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_1 все належне їй
майно, у тому числі, будинок АДРЕСА_2.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Як убачається з матеріалів справи,
спадкоємець майна померлої за
заповітом у встановлений законом строк
не звернувся до нотаріальної контори
з заявою про прийняття спадщини, про що
свідчить лист приватного нотаріуса
ХМНО Харківської області ОСОБА_3 № 19/02-31
від 25.03.2014 р.

Згідно відповіді Дванадцятої
Харківської державної нотаріальної
контори від 19 березня 2014 року та
інформаційної довідки зі Спадкового
реєстру спадкова справа щодо майна
померлої ОСОБА_2 не відкривалася,
свідоцтво про право на спадщину не
видавалось.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк прийняття спадщини з поважної
причини, суд може визначити йому
додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно роз'яснень п. 24 постанови
Пленуму Верховного Суду України «Про
судову практику у справах про
спадкування» від 30.05.2008 року № 7,
вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
причинами є причини, пов'язані з
об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для спадкоємця на вчинення
цих дій.

Зважаючи на те, що в законі не
міститься визначення поняття
поважності причин пропущення строку
для прийняття спадщини, їх поважність
повинна визначатися судом у кожному
випадку виходячи з конкретних обставин
справи.

З огляду на те, що з 2008 року ОСОБА_1
перебуває в зареєстрованому шлюбі з
ОСОБА_4 та з дружиною і малолітньою
дитиною проживає в Луганській області
у м. Ровеньки, після розірвання шлюбу з
ОСОБА_2 вони спілкувалися тільки за
телефоном, під час спілкувань остання
ніколи не скаржилася на погане
самопочуття і позивач не міг
припустити, що у віці 47 років ОСОБА_2
може померти, не знав про існування
заповіту на його користь, суд вважає, що
причини пропуску строку, вказані
позивачем, є поважними, тому слід
визначити йому додатковий строк для
прийняття спадщини на майно після
померлої ОСОБА_2

Разом із тим, суд вважає, що у даному
випадку достатнім додатковим строком
для подання заяви про прийняття
спадщини буде строк 2 місяці.

Також суд зазначає, що посилання
представника відповідача на те, що
позивачем не надано доказів звернення
до нотаріуса із заявою про прийняття
спадщини та доказів відсутності інших
спадкоємців ОСОБА_2, спростовуються
матеріалами справи. А твердження
представника ХМР про те, що згідно
матеріалів інвентаризаційної справи,
житловий будинок по АДРЕСА_2 ніколи не
належав ОСОБА_2, не приймається до уваги
судом, оскільки не має відношення до
розгляду цієї справи.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 208, 209, 212-215, 223, 294
ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської
міської ради про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий
строк для подання заяви про прийняття
спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_2 - 2 (два) місяці з дня набрання
рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя -