Справа № 2-7812/14
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"05" грудня 2014 р. м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на банківський вклад в порядку спадкування, стягнення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на банківський вклад в порядку спадкування, стягнення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди. Просив суд, визнати за ним, в порядку спадкування за законом право власності на ? частину грошових коштів, що знаходились на депозитному рахунку НОМЕР_1 ОСОБА_3 в АБ «Укргазбанк» в розмірі 39695,89 грн., стягнути з відповідача проценти за користування грошовими коштами в розмірі 3511,18 грн., стягнути відшкодування моральної шкоди в розмірі 10000,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 5000,00 грн.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин, підстави також необхідні для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше - для визначення предмета доказування по даній справі.

Позивачу необхідно обґрунтувати чому саме до відповідача поставлені вимоги про визнання права власності на банківський вклад та в чому полягають порушення прав та законних інтересів позивача з боку відповідача, які конкретно неправомірні дії вчиняє відповідач, в який спосіб вони вчиняються, в чому полягають порушення прав позивача та не зазначено якими доказами це підтверджується та яким чином вони можуть бути поновлені.

Звертаючись до суду, позивач зазначив відповідачем ОСОБА_2, при цьому не надав до суду доказів щодо правового статусу, як належного відповідача саме вищевказаної особи, оскільки з матеріалів позовної заяви не вбачається в яких стосунках він перебуває з відповідачем та чи є вони родиною.

Позивач зазначає, що ОСОБА_3 є його матір'ю, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року та зазначає, що відповідно до заповіту спадкоємцем після смерті матері є її онук (син позивача) - ОСОБА_3 Однак при цьому не надає доказів, що він є єдиним спадкоємицею після своєї матері, чи є коло спадкоємців та не зазначає їх правовий статус (у разі наявності інших спадкоємців докази відмови від спадщини з боку спадкоємців), чи є це майно загальною масою спадкування; докази фактичного вступу у володіння вказаним майном.

З позовної заяви не вбачається чи став позивач спадкоємцем спадкодавця в його правах та обов'язках, чи реалізував хоча б частину свого права на прийняття спадщини, чи вступив у спадкові відносини.

Між тим, вказані правовідносини передбачають обов'язковий порядок досудового врегулювання спору. Однак позивач не дотримався вказаної процедури, оскільки, як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач не додав будь-яких доказів щодо намагань в досудовому порядку врегулювати вказаний спір, крім того, матеріали позовної заяви не містять зворотнього поштового повідомлення про отримання відповідачем вимоги позивача надісланої в досудовому порядку, що також необхідно надати до суду.

Позивачу необхідно чітко викласти окремі обставини що обґрунтовують позовну заяву, а саме: коло спадкоємців; чи є позивач єдиним спадкоємцем; чи є спадкоємці тієї ж черги, що і позивач, які до цього часу не звернулися до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини; чи є серед спадкоємців особи, що володіють правом на обов'язкову частку в спадщині; чи не було відмови від спадщини з боку кого-небудь із спадкоємців тощо. У разі наявності вищевказаних обставин слід визначитися з колом та процесуальним статусом осіб права та інтереси яких будуть зачипатися в процесі розгляду справи та надати відповідну кількість копій позовної заяви та доданих до неї документів по кількості осіб, які братимуть участь у справі.

Крім того, для розгляду вказаної справи позивачу необхідно визначитися із залученням до участі у справі в якості третьої особи Дев'яту Київську державну нотаріальну контору та надати копію позовної заяви та доданих до неї документів.

Як вбачається з позовної заяви, позивач обґрунтовуючи позовну заяву, зазначає, що справа також стосується інтересів інших осіб. З огляду на зазначене вбачається, що з урахуванням позовних вимог, не вирішено питання про притягнення до участі у справі Головне управління юстиції у м. Києві.

Обгрунтування моральної шкоди в тексті позовної заяви відрізняється від суми визначеною в прохальній частині позовної заяви, тому позивачу слід конкретизувати даний аспект.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119-121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на банківський вклад в порядку спадкування, стягнення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О.Козленко