Провадження №2-4055/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2014 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді - Лазаренко В.В.

за участю секретаря - Пономарьові М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

02.06.2014 року позивака ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 03.09.2014, просить визнати за нею право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_6. Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй частину у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1.

Згідно заповіту померлої ОСОБА_6 спадкоємицею вказаного майна є позивачка, у зв'язку з чим останньою подано до Дев'ятої київської державної нотаріальної контори подано заяву про прийняття спадщини.

За сплином шестимісячного строку після смерті спадкодавця, позивачка звернулася до Дев'ятої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте нотаріус відмовила їй у видачі свідоцтва з посиланням на те, що у правовстановлюючому документі - свідоцтві про право власності на житло, не зазначено яка саме частина квартири належить померлій.

Посилаючись на зазначені вище обставини ОСОБА_1 просить задовольнити його позовні вимоги.

Ухвалою суду від 03.09.2014 до участі у справі залучено ОСОБА_5 в якості співвідповідача та Реєстраційну службу ГУЮ у м. Києві в якості третьої особи.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_5 в судовому засіданні позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти визнання за позивачкою права власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили, з заявою про розгляд справи у їх відсутності до суду не звертались.

Третя особа - Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не направила свого представника для участі в розгляді справи, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

З огляду на належне повідомлення відповідачів та третьої особи про час та місце розгляду справи в суді, а також виходячи з приписів ст. 169 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності вказаних осіб на підставі наявних у справі доказів.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_6.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 померла, що вбачається із свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1.

За життя ОСОБА_6 належала на праві спільної сумісної власності частина квартири АДРЕСА_1.

Таким чином після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на належну їй частину спірної квартири.

Як визначено статтею 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Так, згідно матеріалів спадкової справи відкритої 9-ою Київською державною нотаріальною конторою 19.03.2014 року щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 слідує, що спадкоємцем її майна за законом є її дочка - відповідач ОСОБА_5, яка 19.03.2014 звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, та яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Разом з цим, згідно заповіту учиненого 20.09.2006 ОСОБА_6 на випадок її смерті належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 заповідала позивачці ОСОБА_1, яка доводиться їй онукою.

Вбачається, що позивачка ОСОБА_1 18.04.2014 подала до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, яку їй заповідала ОСОБА_6

Згідно листа Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори від 16.04.2014 року №1855/07-14 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом оскільки у правовстановлюючому документі, свідоцтві про право власності на житло, не зазначено, яка саме частина квартири належить померлій.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно ст.ст. 1216, 1222 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 1236 ЦК України, заповідач має право охопити заповітом права та обов'язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов'язки, які можуть йому належати у майбутньому.

За ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло виданого 30.08.1993 органом приватизації Жовтневої районної державної адміністрації м. Києва на підставі розпорядження від 30.08.1993 №2573, за ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 зареєстровано право спільної сумісної приватної власності на квартиру АДРЕСА_1.

Згідно ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

В силу положень ч. 2 ст. 372 ЦК України, презюмується, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

В судовому засіданні позивачкою та відповідачкою підтверджено відсутність домовленості між співвласниками спірної квартири щодо визначення їх часток у праві власності.

Таким чином, виходячи з рівності часток співвласників у спільному сумісному майні, судом встановлено, що померлій ОСОБА_6 на час смерті належала 1/4 частина спірної квартири.

Частиною 5 ст. 1268 ЦК України визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Враховуючи обставини викладені вище, зокрема те, що позивачка у встановленому законом порядку прийняла спадщину, до складу якої входить право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1, а згідно заповіту спадкодавця право на дану частку спірної квартири переходить до ОСОБА_1, суд знаходить вимоги позивачки законними та обґрунтованими, а тому приходить до висновку про задоволення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 368, 372, 1216-1218, 1222, 1223, 1235, 1236, 1268-1270 України, ст.ст. 10-11, 57-60, 88, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через районний суд протягом 10 днів з дня його оголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя