Апеляційний суд Кіровоградської
№ провадження 22-ц/781/599/14 Головуючий у
суді І-ї інстанції Мохонько К.М.
УХВАЛА

26.02.2014 року колегія суддів судової
палати в цивільних справах
апеляційного суду Кіровоградської
області в складі:

головуючого - Карпенка О.Л.,

суддів -
Гайсюка О.В., Фомічова С.Є.,

за
участю секретаря - Савченко Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Кіровограді в режимі
відеоконференції цивільну справу за
позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про
встановлення факту, визнання права
спільної сумісної власності на майно
та його поділ за апеляційною скаргою
представника позивача ОСОБА_4 на ухвалу
Новгородківського районного суду
Кіровоградської області від 20 грудня
2013 року, -

ВСТАНОВИЛА:

17 вересня 2013 року ОСОБА_2 пред'явила
вказаний позов до ОСОБА_3

Ухвалою Новгородківського
районного суду Кіровоградської
області від 20 грудня 2013 року позовну
заяву залишено без розгляду не
підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Не погойдуючись з ухвалою суду,
представник позивача, ОСОБА_4, подав
апеляційну скаргу в якій просить
скасувати ухвалу і направити справу до
суду першої інстанції для продовження
її розгляду. Скаргу обґрунтовано тим,
що він, як представник позивача, не зміг
з'явитися у судові засідання 10 та 20
грудня 2013 року у зв'язку з його участю у
розгляді інших справ у апеляційному
суді Кіровоградської області, про що
він завчасно повідомив суд. Відповідно
до положень ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
залишення заяви без розгляду можливе
лише в разі двох поспіль неявок у
судове засідання без поважних причин.
Він вважає, що з поважних причин не
з'явився у судове засідання, а тому суд
залишив позовну заяву без розгляду
незаконно.

Позивач та його представник,
повідомленні належним чином про час та
місце розгляду справи, у судове
засідання не з'явилися.

Відповідач у судовому засіданні суду
апеляційної інстанції заперечив проти
доводів апеляційної скарги і пояснив,
що неявка позивача та його
представника свідчить про втрату
інтересу позивача до справи, спричиняє
затягування її розгляду та відволікає
його від особистих справ.

Заслухавши доповідь
судді-доповідача, пояснення
відповідача, дослідивши матеріали
справи та перевіривши законність і
обґрунтованість ухвали суду в межах
доводів апеляційної скарги, колегія
суддів судової палати у цивільних
справах апеляційного суду
Кіровоградської області вважає, що
скарга підлягає відхиленню.

Залишаючи без розгляду позовну
заяву, суд першої інстанції виходив із
того, що належним чином повідомлений
представник позивача без поважних
причин повторно не з'явився в судове
засідання, а заява про розгляд справи
без участі позивача до суду не
подавалася.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 ЦПК України
сторона може брати участь у цивільній
справі особисто або через
представника.

Вчинення або не вчинення
процесуальних дій повноваженим
представником сторони створює
юридичні наслідки для сторони у справі,
яку він представляє.

Статтею 169 ЦПК України визначено
наслідки неявки в судове засідання
особи, яка бере участь у справі.

Зокрема, аналіз змісту п. п. 2, 3 ч. 1 ст.
169 ЦПК України дає підстави для
висновку про те, що перша неявка
позивача, повідомленого належним чином
про час та місце розгляду справи,
незалежно від причин такої неявки
(поважні або неповажні причини)
зобов'язує суд відкласти розгляду
справи в межах строків, встановлених
ст. 157 цього Кодексу.

За змістом вимог ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст.
207 ЦПК України суд постановляє ухвалу
про залишення заяви без розгляду у разі
повторної неявки в судове засідання
належним чином повідомленого позивача,
якщо він нього не надійшла заява про
розгляд справи за його відсутності.

Вказана норма є інмеративною і
встановлює обов'язок, а не право, суду
залишити заяву без розгляду за
наявності визначеної цими нормами
підстави.

З внесенням змін до ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1
ст. 207 ЦПК України, відповідно до Закону
України від 7 липня 2010 року № 2453-VI,
процесуальне законодавство більше не
пов'язує залишення зави без розгляду з
відсутністю поважних причин неявки
позивача в судове засідання або ж
неповідомлення ним про такі причини.
Фактично такий правовий наслідок для
позивача має наступати незалежно від
причин його повторної неявки в судове
засідання.

У зв'язку з цим доводи апеляційної
скарги, щодо можливості залишення
позовної заяви без розгляду внаслідок
двох поспіль неявок позивача в судове
засідання без поважних причин
ґрунтується на неправильному
розумінні закону.

З матеріалів справи вбачається, що
представник позивача, адвокат ОСОБА_4,
був належним чином повідомлений про
розгляд справи 10 грудня 2013 року, про що
свідчить його розписка (а.с. 60).

Відповідно до ч. 5 ст. 76 ЦПК України
вручення судової повістки
представникові особи, яка бере участь у
справі, вважається врученням повістки
і цій особі.

Позивач та його представник в
судове засідання 10 грудня 2013 року не
з'явилися, а представник позивача
надіслав клопотання про розгляд
справи.

Суд першої інстанції задовольнив
клопотання представника позивача і
відклав розгляд справи на 20 грудня 2013
року.

Крім того, за письмовим
клопотанням представника позивача суд
продовжив строки розгляду справи на
п'ятнадцять днів.

Представник позивача бува своєчасно
повідомлений про розгляду справи
призначений на 20 грудня 2013 року так, як
судову повістку йому вручено 13 грудня
2013 року (а.с. 67).

У встановлений час ні позивач, ні
його представник, в судове засідання не
з'явилися. Заяву про розгляд справи без
участі позивача до суду не надходила.
Натомість представник позивача
надіслав суду повторне клопотання про
чергове відкладення розгляду справи у
зв'язку з його участю у розгляді іншої
справи.

Встановивши факт повторної неявки в
судове засідання сторони позивача та
відсутність відповідної заяви про
розгляд справи без його участі, суд не
мав можливості розглянути справу і
ухвалити рішення по суті спору в межах
встановлених для цього строків, а тому
правомірно і обґрунтовано залишив
позовну заяву без розгляду.

Положення ч. 2 ст. 169 ЦПК України про
наслідки неявки в судове засідання
представника треба розуміти так, що за
таких умов розгляд справи по суті
можливий за присутності у судовому
засіданні позивача або подання ним
відповідної заяви.

З огляду на викладене, колегія
суддів судової палати у цивільних
справах апеляційного суду
Кіровоградської області вважає, що
підстав для скасування оскаржуваної
ухвали суду відсутні.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 312, 313, 314, 315
ЦПК України, колегія суддів -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу представника
ОСОБА_2, ОСОБА_4, відхилити, а ухвалу
Новгородківського районного суду
Кіровоградської області від 20 грудня
2013 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає
законної сили з моменту проголошення і
може бути оскаржена шляхом подачі
касаційної скарги до Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ протягом двадцяти днів з дня
набрання нею законної сили.

Головуючий:

Судді: