Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" жовтня 2014 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до частини першої та третьої статті 82 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Як роз'яснено у п.13 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» відповідно до положення статті 82 ЦПК суд може за наявності певних підстав своєю ухвалою лише відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі і не має права зменшити або звільнити від сплати судового збору, оскільки таке право суду надано тільки щодо судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, які визначені частиною третьою статті 79 Цивільного процесуального кодексу України.

Виходячи зі змісту позовної заяви, позивач просить звільнити від сплати судових зборів і стягнути їх згідно Закону з відповідача, однак питання сплати судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір», при цьому судовий збір не справляється за подання заяв, перелік яких викладений у статті 2 Закону України «Про судовий збір», а пільги щодо сплати судового збору передбачені у статті 5 Закону України «Про судовий збір», позивачем не надано доказів, які мали підтвердити наявність у відповідача пільг щодо сплати судового збору, а вирішення питання про звільнення від сплати судового збору, за відсутності підстав, передбачених Законом України «Про судовий збір», не відноситься до компетенції суду.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір 0,2 розміру мінімальної заробітної плати ( 243,60 грн.).

Зважаючи на те, що при звернені з даними позовом до суду позивачем не сплачено судовий збір в порядку та розмірах визначених ст.4 Закону України «Про судовий збір», крім того з клопотанням про відстрочення ( або розстрочення) сплати судового збору, що є підставою для залишення поданої заяви без руху, як це передбачено ст.121 Цивільного процесуального кодексу України.

Звертаю увагу, що пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУДКСУ у м. Києві, отримувач УДКС України в Дніпровському районі м. Києва.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою залишити без руху, про що повідомити позивача та надати строк до „18" жовтня 2014 р. для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я