Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" червня 2014 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві про стягнення трьох відсотків річних та інфляційних витрат за прострочення виконання грошового зобов'язання,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві про стягнення трьох відсотків річних та інфляційних витрат за прострочення виконання грошового зобов'язання.

Представником у суді може бути адвокат або інша особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва в суді. (ч.1 ст.40 Цивільного процесуального кодексу України)

Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватися ордером, який виданий відповідним адвокатським об'єднанням, або договором про надання правової допомоги. До ордера адвоката обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій.

Як роз'яснено у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» згідно зі статтею 38 ЦПК особи, які беруть участь у цивільній справі, можуть брати у ній участь особисто або через представника (крім справ про усиновлення). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Повноваження представника сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, посвідчені документами, зазначеними в частинах першій - третій статті 42 ЦПК, а повноваження адвоката також і ордером, який видається відповідним адвокатським об'єднанням, або договором, дозволяють йому вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені не у виданому ордері, а в довіреності чи договорі.

Відповідно до ч.5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.), та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654,00 грн.).

Як убачається з обсягу доказів, які долучено до позовної заяви, 29 січня 2013 року між ОСОБА_1 та адвокатом ОСОБА_3, укладено Договір (Угода) №130129/ц, за умовами договору ОСОБА_1 уповноважує адвоката ОСОБА_3 представляти його інтереси та вести від його імені справи у Оболонському районному суді м. Києва та Апеляційному суді м. Києва, ВДВС Дніпровського РУЮ у м. Києві, а також у всіх без виключення органах внутрішніх справ та прокуратурах України, з визначенням обсягом повноважень, які викладено у п.9 Договору.

Разом з тим, до позовної заяви долучено оригінал платіжного доручення №43 від 17 червня 2014 року про сплату судового збору в розмірі 1880,80 грн. де платником зазначено «Адвокат ОСОБА_3», однак наданий суду платіжний документ не може слугувати належним доказом сплати судового збору, оскільки платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду, що безпосередньо зазначено у ст.2 Закону України «Про судовий збір», в той же час адвокат ОСОБА_3 не має повноважень здійснювати представництво інтересі позивача безпосередньо в Дніпровському районному суді міста Києва, як і відповідно до укладеного договору про надання правової допомоги не має повноважень вчиняти від імені позивача дії, пов'язані з проведенням будь-яких платежів, в тому числі щодо сплати судового збору, що дає підстави залишити поданий позов без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, у порядку визначеному ст.121 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.1 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень ч.2 ст.32 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов'язки.

Відповідно до вимог пункту 6 ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, серед іншого, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Також, у п.15 цієї Постанови зазначено, що позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

Разом з тим, позивачем ОСОБА_1 одночасно пред'явленні вимоги до ОСОБА_2 та Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві, однак конкретних вимог до кожного відповідача позивачем не визначено, як і не наведено правових підстав щодо солідарного обов'язку відповідачів, виходячи з предмету позову.

Крім того, при розгляді позовів фізичних чи юридичних осіб про відшкодування завданої шкоди рішеннями, діями чи бездіяльністю державного виконавця під час проведення виконавчого провадження слід виходити з положень статті 56 Конституції України, статті 11 Закону "Про державну виконавчу службу", частини другої статті 87 Закону про виконавче провадження, а також з положень статей 1173, 1174 ЦК і враховувати, що в таких справах відповідачами є держава в особі відповідних органів державної виконавчої служби, що мають статус юридичної особи, в яких працюють державні виконавці, та відповідних територіальних органів Державної казначейської служби України.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України.

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві про стягнення трьох відсотків річних та інфляційних витрат за прострочення виконання грошового зобов'язання залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для виправлення вказаних недоліків до 03 липня 2014 року, який не може перевищувати 5 (п'яти) днів з дня отримання ухвали суду.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: