Справа № 755/1277/14-ц
У х в а л а

Іменем України

"29" січня 2014 р. суддя Дніпровського
районного суду м. Києва БАРТАЩУК Л.П.,
розглянувши матеріали цивільної
справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

17.01.2014р. позивач звернувся до
Дніпровського районного суду м. Києва
(м. Київ, вул. Сергієнка, 3) з вказаним
позовом.

Після отримання матеріалів цивільної
справи, судом на виконання вимог ст. 122
ЦПК України зроблений запит до
адресної служби щодо зареєстрованого у
встановленому законом порядку місця
проживання відповідача.

Згідно довідки Адресно-довідкової
служби ГУ МВС України в м. Києві, яка
надійшла до суду 29.01.2014р., відповідач -
ОСОБА_2 зареєстрований в АДРЕСА_2.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя
відкриває провадження у цивільній
справі не інакше як на підставі заяви,
поданої і оформленої в порядку,
встановленому ЦПК України.

Під час вирішення питання про
відкриття провадження у справі
встановлено, що позовна заява і додані
до неї документи, не відповідають
вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Так, статтею 119 ЦПК України визначені
форма та зміст позовної заяви.

Зокрема, позовна заява повинна містити:
найменування суду, до якого подається
позовна заява, ім'я (найменування)
позивача та відповідача, їх місце
проживання (місцезнаходження),
поштовий індекс, номер засобів зв'язку,
зміст позовних вимог, ціна позову щодо
вимог майнового характеру, виклад
обставин, якими позивач обґрунтовує
свої позовні вимоги, зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування, перелік
документів, що подаються до позовної
заяви.

Предметом позовних вимог, згідно
поданої заяви, є визнання відповідача
особою, яка втратила право
користування житловим приміщенням -
квартирою, належною позивачці на праві
приватної власності на підставі
Договору дарування, фактично з
підстав, передбачених ст.ст. 319, 391, 405 ЦК
України, хоча позивач при цьому
посилається на ст.ст. 71, 72 ЖК України,
які регулюють правовідносини щодо
державного і комунального житлового
фонду (неприватизовані квартири і т.п.)

Зазначивши про тривале не проживання
відповідача, позивач не зазначає час,
протягом якого часу відповідач
фактично не проживає в квартирі, чи є
він членом її сім'ї, не зазначає докази,
які цей факт підтверджують, не зазначає
джерела інформації про проживання
відповідача за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК
України, - до позовної заяви додаються
документи, що підтверджують сплату
позивачем судового збору.

Судовий збір має бути сплачений
позивачем за ставкою, визначеною
Законом України "Про судовий збір", а до
суду має бути наданий оригінал
документу, який підтверджує його
оплату.

Як убачається з поданих до суду
документів, позивачем сплачений
судовий збір в розмірі 121 грн. 80 коп.

Проте, ставка судового збору,
передбачена Законом України «Про
судовий збір» за подання позовної
заяви немайнового характеру становить
243 грн. 60 коп.

Крім цього, посилаючись на ст. 7 Закону
України «Про свободу пересування та
вільний вибір місця проживання в
Україні», позивач не зазначає
державний орган, до компетенції якого
віднесено зняття осіб з реєстраційного
обліку місця проживання за рішенням
суду, як третю особу ( Дніпровський РВ
ГУ ДМС України в м. Києві)

Відповідно до ст. 120 ЦПК України, -
позивач повинен надати до позовної
заяви її копії та копії всіх
документів, що додаються до неї,
відповідно до кількості відповідачів і
третіх осіб.

Всі вищезазначені недоліки дають
підстави для залишення без руху
позовної заяви та надання позивачці
строку для їх усунення.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна
заява, подана без додержання вимог,
викладених у ст. 119 ЦПК України підлягає
залишенню без руху з наданням строку
для усунення недоліків.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст.
119, 121 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням -
залишити без руху, роз'яснивши
позивачу, що зазначені в ухвалі
недоліки мають бути усунені у 5-денний
строк з дня отримання нею копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у
встановлений строк позовна заява буде
вважатися неподаною і повернута
позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: