РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/736/14-ц

пр. № 2/759/1822/14

30 травня 2014 року . Святошинський
районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді
Наборозняка М.І.

при секретарі
Оленчук І.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про
визнання права власності на
спадщину,

встановив:

Позивач (його представник)
звернувся до суду із зазначеним
позовом, уточненим в ході розгляду
справи 28.03.2014 року (а.с.216-220) в частині
відповідачів (спочатку відповідачем
вказав Київську міську раду). Просить
про визнання права власності за ним
на ? частину квартири АДРЕСА_1 в
порядку спадкування за правом
представлення після смерті ОСОБА_4,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_1. В позовній
заяві зазначила, що нотаріус
відмовив йому у видачі свідоцтва на
вказане майно, тому він звертається до
суду, не дивлячись на те, що йому
надані судові рішення щодо родинних
відносин та інші необхідні документи.
Він є племінником померлого, його мати
ОСОБА_5 - рідна сестра ОСОБА_3 померла ще
до його смерті; спадкоємців першої
черги щодо його майна немає; він
звернувся у 6-місячний строк з
приводу прийняття спадщини до
нотаріуса; до нотаріуса, крім нього ще
звернулись його рідна сестра ОСОБА_2
та ОСОБА_3. В судовому засіданні
представник позивача вимоги позову
підтримала, посилаючись на викладені
у ньому обставини. Пояснила, що за
судовим рішенням ОСОБА_2 отримала
право власності на ? частину квартири,
ОСОБА_3 не має документів щодо родинних
відносин із померлим; намагалась
вирішити вказане питання в судовому
порядку, але рішення Чернігівського
районного суду Чернігівської області
від 18.08.2009 року , яким такі відносини
встановлені, скасовано в апеляційному
порядку (Апеляційний суд Чернігівської
області) ще 10.02.2009 року. Враховуючи, що
? частина квартири не успадкована,
ОСОБА_3 не надала документів нотаріусу
щодо родинних відносин із
спадкодавцем, а також суду, то її не
можна вважати спадкоємцем відповідно
до чинного законодавства; інший
спадкоємець ОСОБА_2 також успадкувала
1/2 частину квартири, то, при таких
обставинах вважає, що йому (позивачу)
також повинно належати саме половина
квартири, не дивлячись на те, що з
приводу прийняття спадщини до
нотаріуса звернулось три, а не дві
особи. Крім того представник
позивача зазначила, що позивач
фактично прийняв спадщину і володіє
нею, він проживає в Києві, навідується
до квартири, приймає участь в її
утриманні, а відповідач ОСОБА_3, яка
проживає у Чернігівській області, не
заявляє тривалий час жодних
претензій щодо квартири.
Невизначеність її дій, при наявності
її заяви у нотаріуса про прийняття
спадщини у вигляді частки зазначеної
квартири , порушує його права, оскільки
він є належним спадкоємцем, несе тягар
утримання фактично прийнятого
спадкового майна (частини квартири).
Тому вважає, що він має право на
половину квартири, а ОСОБА_3 немає
жодних прав на квартиру, оскільки не
надала ні нотаріусу, ні суду
документів про родинні стосунки з
померлим. Відповідачі в судове
засіданні не прибули, про дату та час
розгляду справи повідомлені. Тому
суд проводить заочний розгляд справи,
проти чого не заперечує представник
позивача.

Суд, вислухавши пояснення представника
позивача, дослідивши матеріали справи,
прийшов до висновку, що позов підлягає
задоволенню за такими підставами. Суд
розглядає справу на підставі засад
змагальності, диспозитивності,
обов*язку сторін надавати докази
(ст.ст. 10,11, 60 ЦПК України), про що
представнику позивача в судовому
засіданні роз*яснено.В матеріалах
витребуваної судом копії спадкової
справи щодо спадкування майна
спадкодавця наявна інформація щодо
звернення позивача та відповідачів до
нотаріуса за спадкуванням вказаного
у позовній заяві майна (квартири).

Інформації про інших осіб, окрім
сторін, які звернулись за спадщиною у
спадковій справі немає. Відповідно до
ст. 1262 ЦК України у другу чергу право
на спадкування за законом мають рідні
брати та сестри спадкодавця, його баба
та дід як з боку батька, так і з боку
матері.Відповідно до рішення
Шевченківського районного суду
м.Києва від 25.03.2010 року (а.с.27-28) ОСОБА_1
є племінником ОСОБА_3 (спадкодавця).
Його мати ОСОБА_5 померла
ІНФОРМАЦІЯ_2. Таким чином, позивач
згідно з ч. 3 ст. 1266 ЦК України, який є
племінником спадкодавця, має право на
спадкування тієї частки спадщини, яка
належала б за законом його матері
(сестрі спадкодавця), якби вона була
живою на час відкриття спадщини.

Спадковим майном ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво на а.с.185) є
квартира АДРЕСА_1 ( свідоцтво на а.с.186).

В матеріалах спадкової справи наявна
фактична відмова нотаріуса у видачі
позивачеві свідоцтва про право на
вказане позивачем майно (а.с.205). А
саме: у листі нотаріуса від 05.12.2013 року
на адресу ОСОБА_1 вказано, що він є
спадкоємцем п*ятої черги за законом.
Одночасно він просить про спадщину
не як спадкоємець п*ятої черги, а як
спадкоємець другої черги в порядку
представлення. Також наявні всі
необхідні для оформлення спадщини
на користь позивача документи, судові
рішення щодо родинних стосунків із
спадкодавцем. Копії свідоцтв про
смерть матері позивача, його дядька
ОСОБА_3, про звернення позивача до
нотаріуса в 6-місячний строк після
відкриття спадщини. Тому суд
погоджується з поясненнями
представника позивача судовому
засіданні та вважає, що позивач
вправі вирішувати питання щодо
спадщини в судовому порядку.Суд також
враховує, що позивач просить про
визнання за ним права на спадкування
на ? частину квартири та вважає, що
відповідач ОСОБА_3 не є належним
спадкоємцем вказаної квартири,
оскільки достовірних документів
(доказів) про її родинні відносини із
померлим вона не надала.

Суд , керуючись ст.ст. 10,11 ЦПК України,
не вбачає підстав для відмови
позивачеві у вимогах про визнання за
ним права власності на половину
квартири. При цьому суд враховує, що
відповідач ОСОБА_3, двічі належним
чином була повідомлена про розгляд
справи, отримала копії позовної
заяви, позовної заяви щодо зміни
відповідачів за вимогами ОСОБА_1, але
не спростувала обставини, на які
посилається позивач, зокрема: не
виявила бажання приймати участь у
справі і, відповідно, не надала
доказів про те, що вона є сестрою
померлого ОСОБА_3 і є спадкоємцем його
майна на підстав родинних відносин
(як його рідна сестра, спадкоємець
другої черги). Таким чином, позивач
відповідно до ст. 3 ЦПК України має
право звертатись до суду за судовим
захистом з будь-якими вимогами, а суд,
керуючись ст.11 ЦПК України
зобов*язаний такі вимоги розглянути
в повному обсязі; відмовити суд вправі
лише у випадку наявності у
матеріалах справи доказів про
необгрунтованість (незаконність) вимог
позивача.

З огляду на викладене, а також,
враховуючи, що рішенням Святошинського
районного суду м.Києва від 10.12.2013 року
у справі за позовом ОСОБА_2 (рідної
сестри позивача ОСОБА_1) визнано за нею
право власності на ? частину вказаної
квартири АДРЕСА_1 за аналогічними її
вимогами та підставами , то у суду
немає правових підстав не
задовольняти позовні вимоги ОСОБА_1
На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 212-214, 225,226 ЦПК України , суд,

вирішив :

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, який проживає у
АДРЕСА_2, право власності на ?
частину квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування (як за спадкоємцем за
законом другої черги за правом
представлення) після смерті ОСОБА_4,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_1. Заява про
перегляд заочного рішення суду може
бути подана до районного суду
протягом 10 днів з дня отримання його
копії.

Апеляційна скарга на рішення суду
може бути подана на адресу
Апеляційного суду м.Києва через
районний суд протягом 10 днів з дня
його проголошення.

Суддя :