Справа
№437/5107/14-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 травня 2014 року
місто
Луганськ

Суддя Ленінського районного суду м.
Луганська Женеску Е.В., розглянувши
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
встановлення факту проживання однією
родиною, розподіл сумісно нажитого
майна, -

В С Т А Н О В И В:

14 квітня 2014 року позивачка ОСОБА_1
звернулася до суду з позовною заявою
до ОСОБА_2 про встановлення факту
проживання однією родиною, визнання
права власності на ? квартири,
розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

05 травня 2014 року ухвалою Ленінського
районного суду м. Луганська у
задоволенні заяви позивачки ОСОБА_1
про відстрочку сплати судового збору
по цивільній справі за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_2 про встановлення факту
проживання однією родиною, розподіл
сумісно нажитого майна відмовлено.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна
заява повинна містити: найменування
суду, до якого подається заява; ім'я
(найменування) позивача і відповідача,
а також ім'я представника позивача,
якщо позовна заява подається
представником, їх місце проживання або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номер засобів зв'язку, якщо такий
відомий; зміст позовних вимог; ціну
позову щодо вимог майнового характеру;
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги; зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; перелік
документів, що додаються до заяви.
Позовна заява підписується позивачем
або його представником із зазначенням
дати її подання. Позовна заява повинна
відповідати іншим вимогам,
встановленим законом. До позовної
заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п.п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про
судовий збір», за подання позовної
заяви, що має одночасно майновий і
немайновий характер, судовий збір
сплачується за ставками,
встановленими для позовних заяв
майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.3 ст. 6 ст. 6 ЗУ «Про
судовий збір», за подання позовної
заяви немайнового характеру, судовий
збір становить 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України,
ціна позову у позовах про визнання
права власності на майно вартістю
майна.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від
08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду
позовної заяви майнового характеру
сплачується судовий збір у розмірі 1
відсоток ціни позову, але не менше 0,2
розміру мінімальної заробітної плати
та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати.

Суд вважає за необхідне залишити заяву
без руху, оскільки вона не відповідає
вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме:
позивачкою заявлено вимоги майнового
та немайнового характеру та при цьому
не сплачено судовий збір, а також не
підтверджено ціну позову.

Враховуючи те, що ціну позову
позивачем не підтверджено та заявлено
вимоги щодо визнання права власності
на 1/2частину квартири, суддя позбавлена
можливості визначити відповідну суму
судового збору в цій частині позовних
вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України,
якщо визначена позивачем ціна позову
вочевидь не відповідає дійсній
вартості спірного майна або на момент
пред'явлення позову встановити точну
його ціну неможливо, розмір судового
збору попередньо визначає суд з
наступним стягненням недоплаченого
або з поверненням переплаченого
судового збору відповідно до ціни
позову, встановленої судом при
вирішенні справи.

А тому позивачці необхідно:

- підтвердити документально ціну
позову;

- сплатити судовий збір з
урахуванням заявлених вимог майнового
та немайнового характеру та ціни
позову, а саме: 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати; 1 відсоток ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати;

- у разі неможливості надати
відповідні документи щодо
підтвердження ціни позову, відповідно
до ст. 80 ЦПК України сплатити судовий
збір у максимальному розмірі, а саме: не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати, та надати суду
документ на підтвердження його сплати
в оригіналі.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за
необхідне залишити позовну заяву без
руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
встановлення факту проживання однією
родиною, розподіл сумісно нажитого
майна, - залишити без руху, надавши
позивачустрок для усунення недоліків,
п'ять днів з дня отримання позивачами
ухвали, в іншому випадку позовна заява
буде вважатися неподаною та повернута
позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Е.В.
Женеску