Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

02 червня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Гуменюк А. О.,
Карпенко Н.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа -
приватний нотаріус Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_3
про витребування документів із чужого
володіння,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2013 року ОСОБА_1 звернулася до
суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа -
приватний нотаріус Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_3
про витребування документів із чужого
володіння.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1
помер її батько, після його смерті
позивачка прийняла спадщину, яка
складається з квартири АДРЕСА_1.

Позивачка зазначила, що у зв'язку з тим,
що батько за життя не віддав їй
правовстановлюючий документ на
квартиру, приватний нотаріус ОСОБА_3 не
видала свідоцтво про право на спадщину
та не зареєструвала право власності
позивачки в Державному реєстрі прав на
нерухоме майно, посилаючись на
відсутність документу, що підтверджує
право виникнення та реєстрації права
власності на спірну квартиру.

Крім того, позивачка вказує, що в
листопаді 2013 року їй стало відомо, що в
Подільському районному суді м. Києва
перебуває цивільна справа за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа
ПНКМНО ОСОБА_3 про встановлення факту
проживання однією сім'єю, визнання
права власності на 12 частину квартири,
набутої за час спільного проживання. В
матеріалах даної справи знаходиться
копія договору купівлі-продажу спірної
квартири.

Посилаючись на те, що відповідачка
відмовляється передати
правовстановлюючий документ на
квартиру, без достатньої правової
підстави набула і зберігає його у себе,
чим перешкоджає у реалізації
позивачем права на спадкування та у
подальшому володіння спірним майном,
просить зобов'язати ОСОБА_4 передати їй
оригінал договору купівлі-продажу
квартири АДРЕСА_1.

У судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги підтримала з
тих же підстав, просила їх
задовольнити.

Відповідачка та третя особа у судове
засідання не з'явилися, про час та місце
розгляду справи повідомлялися
належним чином. Від третьої особи
надійшла заява, в якій вона просить
розглядати справу у її відсутність.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 та ч. 1 ст. 224 ЦПК
України у разі неявки в судове
засідання відповідача, який належним
чином повідомлений і від якого не
надійшло заяви про розгляд справи за
його відсутності або якщо повідомлені
ним причини неявки визнані
неповажними, суд може ухвалити заочне
рішення на підставі наявних у справі
доказів, якщо позивач не заперечує
проти такого вирішення справи.

Заочний розгляд справи відбувається за
відсутності відповідачки з
дотриманням вимог, встановлених
законом, на підставі ухвали про заочний
розгляд справи.

Суд, вважає можливим розглядати справу
у відсутності відповідачки на підставі
наявних у справі доказів.

Суд, заслухавши пояснення представника
позивача, вивчивши матеріали справи
вважає, що позов доведений та підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1
помер ОСОБА_5, що підтверджується
Свідоцтвом про смерть, актовий запис №
21979 (а.с. 6).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася
спадщина, до складу якої входить
квартира АДРЕСА_1.

Вказана квартира належала померлому на
праві власності відповідно до договору
купівлі-продажу квартири від 20 грудня
2000 року (а.с. 65-66).

Позивачка, у строки передбачені ЦК
України, звернулася до приватного
нотаріуса ОСОБА_3 з заявою про
прийняття спадщини після померлого
ОСОБА_5 та було відкрито спадкову
справу після смерті ОСОБА_5 (а.с. 8-9).

Представник позивача у судовому
засіданні зазначала, що в зв'язку з тим,
що батько позивачки за життя не віддав
їй правовстановлюючий документ на
квартиру, то вважалося, що він був
втрачений, а тому 23 травня 2013 року
Київським державним нотаріальним
архівом було видано дублікат договору
купівлі-продажу квартири, посвідчений
ПНКМНО ОСОБА_6 20 грудня 2000 року № 11059
(а.с. 12-13).

Представник позивача пояснила, що
приватний нотаріус ОСОБА_3 відмовила
позивачці у видачі свідоцтва про право
на спадщину за законом на спірну
квартиру та не зареєструвала право
власності в Державному реєстрі прав на
нерухоме майно, посилаючись на
відсутність документу, що підтверджує
право виникнення та реєстрації права
власності (а.с. 72-73).

Як вбачається з матеріалів справи, у
провадженні Подільського районного
суду м. Києва знаходилась цивільна
справа № 758/11410/13-ц за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_1, третя особа ПНКМНО ОСОБА_3 про
встановлення факту проживання однією
сім'єю, визнання права власності на 12
частину квартири, набутої за час
спільного проживання (а.с. 54-73). У
матеріалах вищевказаної справи
знаходилася копія договору
купівлі-продажу спірної квартири та
достеменно відомо, що оригінал даного
договору без достатньої правової
підстави зберігається у ОСОБА_2

Так, звертаючись до суду з вказаним
позовом, позивачка вказує на наявність
оригіналу договору купівлі-продажу на
спірну квартиру у відповідачки та
посилаючись на положення ст.ст.
321, 387 ЦК України просить зобов'язати
відповідачку повернути їй документи,
якими вона незаконно, без відповідної
правової підстави заволоділа.

Згідно ч. 1 ст. 303 ЦК України особисті
папери (документи, фотографії,
щоденники, інші записи, особисті
архівні матеріали тощо) фізичної особи
є її власністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право
власності є непорушним. Ніхто не може
бути протиправно позбавлений цього
права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно вимог ст. 387 ЦК України власник
має право витребувати своє майно від
особи, яка незаконно, без відповідної
правової підстави заволоділа ним.

У ст. 391 ЦК України передбачено, що
власник майна має право вимагати
усунення перешкод у здійсненні ним
права користування та розпорядження
своїм майном.

Цивільне судочинство здійснюється на
засадах змагальності сторін
відповідно до вимог ст. 10 ЦПК
України. Сторони та інші особи, які
беруть участь у справі, мають рівні
права щодо подання доказів, їх
дослідження та доведення перед судом
їх переконливості. Кожна сторона
повинна довести ті обставини, на які
вона посилається як на підставу своїх
вимог та заперечень, крім випадків,
встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна
сторона зобовязана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог або заперечень,
крім випадків, встановлених ст.61 цього
кодексу.

Однак, ОСОБА_4 не скористалася своїм
правом надати заперечення проти
заявлених позовних вимог позивачки.

У ході судового розгляду справи, судом
встановлено, що оригінал договору
купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1,
необхідні позивачці для реалізації
спадкових прав, витребування яких є
предметом спору у даній цивільній
справі.

На основі повно та всебічно з'ясованих
обставин справи, підтверджених
доказами, дослідженими в судовому
засіданні, встановивши правовідносини,
які випливають із встановлених
обставин, та правові норми, які
підлягають застосуванню, враховуючи
те, що відповідачка без достатньої
правової підстави набула і зберігає
договір у себе, чим перешкоджає у
реалізації позивачем права на
спадкування та в подальшому володіння
спірним майном, суд приходить до
висновку, що позовні вимоги позивача
підлягають задоволенню.

Крім того, відповідно до вимог ст. 88 ЦПК
України стягненню з відповідачки на
користь ОСОБА_1 підлягають витрати по
оплаті судового збору в розмірі 243 грн.
60 коп.

На підставі наведеного, керуючись ст.
ст. 303, 321, 387, 391 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 10, 11,
15, 57, 58, 60, 88, 209, 212-215, 224, 228, 233 ЦПК України,
суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_4 передати ОСОБА_1
оригінал договору купівлі - продажу
квартири АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_7
(реєстраційний номер облікової картки
платника податків НОМЕР_1) 243 грн. 60 коп.
(двісті сорок три гривні шістдесят
копійок) судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено позивачем
в апеляційному порядку до апеляційного
суду м. Києва через Подільський
районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили
відповідно до загального порядку,
встановленого ЦПК України.

Суддя М. О. Шаховніна