У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"14" травня 2014 р. суддя Дніпровського
районного суду м. Києва Катющенко В.П.
перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120
Цивільного процесуального кодексу
України за позовною заявою ОСОБА_1 до
Десятої київської державної
нотаріальної контори про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

13 травня 2014 року до Дніпровського
районного суду м. Києва надійшов позов
ОСОБА_1 до Десятої київської державної
нотаріальної контори про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини. 14 травня 2014
року вказану позовну заяву було
передано в провадження судді Катющенко
В.П. в порядку визначеному ст. 11-1, ч.1 ст.
118 Цивільного процесуального кодексу
України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Цивільного
процесуального кодексу України, кожна
особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом,
звернутися до суду за захистом
своїх порушених, невизнаних або
оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч.2 ст. 119
Цивільного процесуального кодексу
України, в позовній заяві повинні бути
зазначені: ім'я (найменування) позивача
і відповідача, а також ім'я
представника позивача, якщо позовна
заява подається представником, їх
місце проживання (перебування) або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номери засобів зв'язку, якщо такі
відомі; зміст позовних вимог; виклад
обставин, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги; зазначені докази, що
підтверджують кожну обставину, якою
позивач обґрунтовує свої вимоги,
наявність підстав для звільнення від
доказування. Відповідно до частини
четвертою цієї ж статті, позовна заява
повинна відповідати іншим вимогам,
встановленим законом.

Як вбачається з позовних вимог, позивач
просить суд визначити для неї
додатковий строк для подання до
Десятої київської державної
нотаріальної контори заяви про
прийняття спадщини за заповітом, яка
відкрилась після смерті її батька
ОСОБА_2, що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Київ.

Пред'являючи даний позов, позивачем в
якості відповідача було заявлено
Десяту Київську державну нотаріальну
контору.

В той же час, як роз'яснено в Листі
Вищого Спеціалізованого Суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13
«Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування», за
змістом ст. 392 ЦК належним відповідачем
є особа - учасник цивільних
правовідносин, яка не визнає або
оспорює право власності спадкоємця на
спадкове майно, зокрема, житловий
будинок, земельну ділянку. У спорах про
визнання права власності на спадкове
майно в якості належного відповідача
не може розглядатись нотаріус або
орган державної реєстрації прав. Якщо
зазначені особи та органи відмовляють
у вчиненні покладених на них
нотаріальних дій чи здійсненні
державної реєстрації, така відмова
може бути оскаржена в судовому порядку,
за умови відсутності спору про право на
спадщину.

Крім того як роз'яснено в п. 24 Постанови
Пленуму Верховного суду України «Про
судову практику у справах про
спадкування» від 30 травня 2008 року № 7,
суди відкривають провадження в
такій справі у разі відсутності
письмової згоди спадкоємців, які
прийняли спадщину (частина друга
статті 1272 ЦК, а також за відсутності
інших спадкоємців, які могли б дати
письмову згоду на подання заяви до
нотаріальної контори про прийняття
спадщини. Відповідачами у такій справі
є спадкоємці, які прийняли спадщину.
При відсутності інших спадкоємців за
заповітом і за законом, усунення їх
від права на спадкування, неприйняття
ними спадщини, а також відмови від її
прийняття відповідачами є
територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини.

Аналогічне положення міститься в Листі
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13
«Про судову практику розгляд цивільних
справа про спадкування», відповідно до
якого належними відповідачами у спорах
про визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини є
спадкоємці, які прийняли спадщину, або
територіальні громади в особі органів
місцевого самоврядування за місцем
відкриття спадщини.

Разом з тим, позивачем в позовній заяві
не наведено відомостей щодо
відсутності інших спадкоємців, які
могли б дати письмову згоду на
подання заяви до нотаріальної
контори про прийняття спадщини, в
разі їх наявності не визначено їх
правового статусу. Крім того, позовна
заява, подана ОСОБА_1, не містить причин,
з яких судом має бути визначено
додатковий строк для подання нею заяви
про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 121 Цивільного
процесуального кодексу України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу,
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає тому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали.

За таких обставин, суд приходить до
висновку, про необхідність залишення
позовної заяви без руху та надати строк
позивачам для усунення зазначених в
ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 3, 119, 121, 210 Цивільного
процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Десятої
київської державної нотаріальної
контори про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини, залишити без руху.

Надати можливість позивачам
виправити недоліки в строк не більше
ніж три дні з дня отримання позивачами
ухвали, про що у вказаний термін надати
суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не
виконання вимог цієї ухвали, позовна
заява буде вважатися неподаною та
підлягає поверненню.

Суддя: