Справа № 0418/6189/2012
Провадження № 2/0203/54/2014
10.02.2014 року Кіровський районний суд
міста Дніпропетровська у складі:
головуючого судді
при секретарі Науменко
розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Інноваційно-промисловий банк» до
ОСОБА_1, ОСОБА_2, треті особи -
Науково-виробнича фірма товариство з
обмеженою відповідальністю «Дніпро
Мет», ОСОБА_3, про звернення стягнення
на заставлене майно,
06 вересня 2012 року позивач звернувся до
суду з позовом до ОСОБА_1 про звернення
стягнення на заставлене майно. Вимоги
обґрунтовано тим, що 31.07.2008 р. між
Відкритим акціонерним товариством
«Інноваційно-промисловий банк»
(правонаступником якого є позивач) та
НВФ ТОВ «Дніпро Мет» було укладено
кредитний договір, за умовами якого
остання отримала грошові кошти,
зобов'язавшись повернути їх у порядку
та на умовах, визначених договором. НВФ
ТОВ «Дніпро Мет» не виконало свої
зобов'язання за кредитним договором.
Крім того, у забезпечення виконання НВФ
ТОВ «Дніпро Мет» договірних
зобов'язань між сторонами було
укладено договір іпотеки нежитлового
приміщення. Викладені обставини стали
причиною звернення позивача до суду з
позовом про звернення стягнення на
предмет іпотеки, а саме: нежитлове
приміщення - магазин непродовольчих
товарів та ґанок з пандусом вартістю 890
650,00 грн. загальною площею 40,6 м2, що
розташоване на АДРЕСА_1 (т. 1 а.с.а.с. 1, 2, 43,
19 листопада 2012 року суд своєю ухвалою
залучив до участі у справі в якості
третьої особи НВФ ТОВ «Дніпро Мет».
18 жовтня 2013 року позивач уточнив
позовні вимоги, зазначивши
співвідповідачем ОСОБА_2, якій
відповідач незаконно продав предмет
іпотеки. В уточненому позові ПАТ
"ІНПРОМБАНК" просило з метою
задоволення вимог за кредитним
договором у сумі 716 041,30 грн. звернути
стягнення на предмет іпотеки шляхом
продажу на прилюдних торгах у межах
процедури виконавчого провадження за
початковою ціною на рівні, не нижчому
за звичайні ціни, на підставі оцінки
суб'єкта оціночної діяльності, а також
визнати за позивачем вищий пріоритет
на звернення стягнення на предмет
іпотеки (т. 1 а.с.а.с. 187 - 189).
15 січня 2014 року позивач знову уточнив
позов, зазначивши третьою особою
ОСОБА_3, якому ОСОБА_2 передала в іпотеку
спірний об'єкт нерухомості (т. 2 а.с.а.с. 12
У судовому засіданні представник
позивача позов підтримав.
Відповідачі до суду не з'явилися, були
повідомлені належним чином. У справі є
достатньо доказів для її вирішення, що
у сукупності з викладеними обставинами
дає суду підстави для застосування
положень частини 4 статті 169, статей 224,
225 Цивільного процесуального кодексу
України (далі - ЦПК).
Представник НВФ ТОВ «Дніпро Мет»,
ОСОБА_3 до суду також не з'явилися, були
повідомлені належним чином.
Заслухавши пояснення представника
позивача, вивчивши матеріали справи,
суд дійшов висновку про те, що позов
підлягає задоволенню з наступних
Судом встановлено, що 09.07.2007 р. між ВАТ
«ІНПРОМБАНК» (правонаступником якого є
позивач) та НВФ ТОВ «Дніпро Мет» було
укладено кредитний договір № 28-07, за
умовами якого позивач відкрив третій
особі відкличну відновлювальну
кредитну лінію в сумі 70 000,00 доларів США
(539 000,00 грн.) строком до 01.05.2010 р. (т. 1
а.с.а.с. 3 - 14, 34, 35).
Виконання позичальником договірних
зобов'язань із повернення кредитних
коштів було забезпечено в повному
обсязі договором іпотеки № 06-07 від
10.07.2007 р., укладеним між позивачем та
ОСОБА_1 Предметом договору іпотеки
стало належне відповідачу на праві
власності нежитлове приміщення -
магазин непродовольчих товарів поз. 1-3
загальною площею 40,6 м2, ґанок з пандусом
літ. а1 на І поверсі житлового будинку
літ. А-5, приміщення 22, розташоване на
АДРЕСА_1 (т. 1 а.с.а.с. 15 - 19).
За змістом договору іпотеки підставою
для виникнення у позивача права на
звернення стягнення на предмет іпотеки
є невиконання НВФ ТОВ «Дніпро Мет»
договірних зобов'язань за кредитним
договором у встановлений таким
З матеріалів справи вбачається, що НВФ
ТОВ «Дніпро Мет» не виконувало
належним чином взяті на себе
зобов'язання за кредитним договором,
внаслідок чого утворилась
заборгованість, яку позивач своїми
письмовими вимогами просив погасити
НВФ ТОВ «Дніпро Мет» та ОСОБА_1 Такою
вимогою останню також було попереджено
про можливість звернення стягнення на
предмет іпотеки при невиконанні такої
вимоги та непогашенні заборгованості
(т. 1 а.с.а.с. 22 - 24, 103, 104).
Письмова вимога ОСОБА_1 виконана не
була, а розмір заборгованості станом на
день звернення до суду склав 72 028,58 Євро
(716 041,30 грн.), з яких: 50 746,70 Євро (504 476,60
грн.) - заборгованість за тілом кредиту,
21 281,88 Євро (211 564,70 грн.) - заборгованість
по відсотках за користування кредитом
(т. 1 а.с.а.с. 26 - 30).
30 серпня 2012 року Бабушкінським
районним судом м. Дніпропетровська у
ухвалено рішення про виключення з
Єдиного реєстру заборон відчуження
об'єктів нерухомого майна запису про
обтяження спірного майна за договором
іпотеки № 06-07, яке набрало законної
сили та було фактично виконано (т. 1
а.с.а.с. 68 - 73, 171).
18 вересня 2012 року господарським судом
Дніпропетровської області у справі №
13/5005/6968/2012 було ухвалено рішення про
стягнення з НВФ ТОВ «Дніпро Мет» на
користь ПАТ "ІНПРОМБАНК"
заборгованості за кредитним договором
№ 28-07 у сумі 716 041,30 грн. (т. 1 а.с.а.с. 89 - 93).
15 січня 2013 року рішенням апеляційного
суду Дніпропетровської області
рішення Бабушкінського районного суду
м. Дніпропетровська від 30.08.2012 р. було
скасовано (т. 1 а.с. 119).

24 січня 2013 року ОСОБА_1 уклала з ОСОБА_2
договір купівлі-продажу, за яким
продала останній спірне майно (т. 1 а.с.
185).

21 серпня 2013 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3
було укладено договір іпотеки, за яким
останньому в іпотеку було передано
спірне нерухоме майно (т. 1 а.с. 185-звор.).

28 серпня 2013 року ухвалою
Бабушкінського районного суду м.
Дніпропетровська було задоволено
заяву ПАТ "ІНПРОМБАНК" про поворот
виконання рішення від 30.08.2012 р. (т. 1 а.с.
178).

Відповідно до статей 11, 525, 629 Цивільного
кодексу України (далі - ЦК) підставами
для виникнення цивільних прав та
обов'язків, зокрема, є договір, який є
обов'язковим для виконання сторонами,
одностороння відмова від зобов'язання
або одностороння зміна умов не
допускається, якщо інше не встановлено
договором або законом. Різновидом
договору є кредитний договір, який
обов'язково укладається у письмові
формі (статті 1054, 1055 ЦК), а також
іпотечний договір, який має бути
нотаріально посвідченим (статті 3, 18
Закону України від 05.06.2003 р. № 898-ІV «Про
іпотеку» (далі - Закон № 898-ІV)).

Згідно зі статтею 1054 ЦК за кредитним
договором банк або інша фінансова
установа (кредитодавець)
зобов'язується надати грошові кошти
(кредит) позичальникові в розмірі та на
умовах, встановлених договором, а
позичальник зобов'язується повернути
кредит та сплатити проценти.

У відповідності зі статтею 1050 ЦК у
контексті положення частини 2 статті 1054
ЦК, якщо кредитним договором
встановлений обов'язок позичальника
повернути кредит частинами (з
розстроченням), то в разі прострочення
повернення чергової частини кредитор
має право вимагати дострокового
повернення частини кредиту, що
залишилась зі сплатою процентів.

За правилами статті 526 ЦК зобов'язання
має виконуватись належним чином
відповідно до умов договору та вимог
цього Кодексу.

Частиною 1 статті 530 ЦК передбачено, що
якщо у зобов'язанні встановлений строк
(термін) його виконання, то воно
підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до статті 610 ЦК порушенням
зобов'язання є його невиконання або
виконання з порушенням умов,
визначених змістом зобов'язання
(неналежне виконання).

Згідно зі статтями 546, 547, 573 ЦК виконання
зобов'язання може забезпечуватись
заставою, якою також може бути
забезпечена вимога, що може виникнути в
майбутньому. Правочин щодо
забезпечення виконання зобов'язання
вчиняється у письмовій формі. При цьому
відповідно до статті 575 ЦК різновидом
застави є іпотека.

У відповідності зі статтею 1 Закону №
898-ІV іпотека є видом забезпечення
виконання зобов'язання нерухомим
майном, що залишається у володінні і
користуванні іпотекодавця, згідно з
яким іпотекодержатель має право в разі
невиконання боржником забезпеченого
іпотекою зобов'язання одержати
задоволення своїх вимог за рахунок
предмета іпотеки переважно перед
іншими кредиторами цього боржника у
порядку, встановленому цим Законом.

За правилами статей 3, 18 Закону № 898-ІV,
статті 574 у контексті статті 575 ЦК
іпотека як форма застави виникає і на
підставі договору. Взаємні права і
обов'язки іпотекодавця та
іпотекодержателя за іпотечним
договором виникають з моменту його
нотаріального посвідчення, що також
передбачено і статтями 577, 585 ЦК.

Статтею 33 Закону № 898-ІV передбачено, що
у разі невиконання або неналежного
виконання боржником основного
зобов'язання іпотекодержатель вправі
задовольнити свої вимоги за основним
зобов'язанням шляхом звернення
стягнення на предмет іпотеки.
Звернення стягнення на предмет іпотеки
здійснюється в тому числі і на підставі
рішення суду. Аналогічні положення
містяться у статтях 589, 590 ЦК.

Відповідно до статті 39 Закону № 898-ІV у
разі задоволення судом позову про
звернення стягнення на предмет іпотеки
у рішенні суду зазначаються, зокрема,
спосіб реалізації предмета іпотеки.

Згідно зі статтею 41 Закону № 898-ІV
реалізація предмета іпотеки, на який
звертається стягнення за рішенням суду
проводиться, якщо інше не передбачено
рішенням суду, шляхом продажу на
прилюдних торгах у межах процедури
виконавчого провадження.

Оцінюючи дослідженні в судовому
засіданні докази в їх сукупності, суд
вважає їх належними, допустимими та
достатніми для ухвалення рішення у
справі.

Судом встановлено факти укладення
кредитного договору, а також договору
іпотеки у відповідності з вимогами
чинного законодавства. Також
встановлено факт невиконання НВФ ТОВ
«Дніпро Мет» (на відміну від позивача)
договірних зобов'язань за кредитним
договором, що зумовило виникнення у
позивача права на звернення стягнення
на предмет іпотеки.

Таким чином, зважаючи на зміст статті 591
ЦК, статей 36, 38, 39, 41 Закону

№ 898-ІV, за якими пріоритетним способом
реалізації предмета іпотеки за
рішенням суду є публічні торги, суд
вважає за необхідне задовольнити
позов.

При цьому суд доходить висновку про
необхідність задовольнити позов,
незважаючи на зміну власника спірного
нерухомого майно, оскільки у
відповідності з частинами 1, 2 статті 23
Закону № 898-ІV у разі переходу права
власності (права господарського
відання) на предмет іпотеки від
іпотекодавця до іншої особи, у тому
числі в порядку спадкування чи
правонаступництва, іпотека є дійсною
для набувача відповідного нерухомого
майна, навіть у тому випадку, якщо до
його відома не доведена інформація про
обтяження майна іпотекою. Особа, до
якої перейшло право власності на
предмет іпотеки, набуває статус
іпотекодавця і має всі його права і
несе всі його обов'язки за іпотечним
договором у тому обсязі і на тих умовах,
що існували до набуття ним права
власності на предмет іпотеки.

Відтак, новий власник спірного майна -
ОСОБА_2 - відповідно до закону набула
статус іпотекодавця за договором
іпотеки № 06-07.

За правилами частин 6, 7 статті 3 Закону
№ 898-ІV у разі порушення боржником
основного зобов'язання відповідно до
іпотеки іпотекодержатель має право
задовольнити забезпечені нею вимоги за
рахунок предмета іпотеки переважно
перед іншими особами, права чи вимоги
яких на передане в іпотеку нерухоме
майно зареєстровані після державної
реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет
окремого права чи вимоги на передане в
іпотеку нерухоме майно виникає
відповідно до закону, таке право чи
вимога має пріоритет над вимогою
іпотекодержателя лише у разі його/її
виникнення та реєстрації до моменту
державної реєстрації іпотеки.
Пріоритет права іпотекодержателя на
задоволення забезпечених іпотекою
вимог за рахунок предмета іпотеки
відносно зареєстрованих у
встановленому законом порядку прав чи
вимог інших осіб на передане в іпотеку
нерухоме майно виникає з моменту
державної реєстрації іпотеки.
Зареєстровані права та вимоги на
нерухоме майно підлягають задоволенню
згідно з їх пріоритетом - у черговості
їх державної реєстрації.

Ураховуючи зміст приведених норм, суд
доходить висновку про те, що,
незважаючи на укладення між ОСОБА_2 та
ОСОБА_3 договору іпотеки, предметом
якого стало спірне нерухоме майно,
вищим пріоритетом на звернення
стягнення на це майно володіє саме
позивач, оскільки, у розумінні закону,
він набув статус іпотекодержателя
цього майна раніше.

У порядку статті 88 ЦПК суд вважає за
необхідне стягнути з відповідачів на
користь позивача у рівних частках
компенсацію понесених судових витрат у
сумі 3 219,00 грн. (по 1 609,50 грн.) (т. 1 а.с. 18).

Керуючись статтями 4 - 11, 15, 18, 57 - 60, 79, 88,
169, 208, 209, 212 - 215, 218, 224 - 226 Цивільного
процесуального кодексу України, суд

в и р і ш и в:

Позов Публічного акціонерного
товариства «Інноваційно-промисловий
банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, треті особи -
Науково-виробнича фірма товариство з
обмеженою відповідальністю «Дніпро
Мет», ОСОБА_3, про звернення стягнення
на заставлене майно задовольнити.

У рахунок повернення заборгованості за
кредитним договором № 28-07 від 09 липня
2007 року в сумі 716 041,30 грн. (504 476,60 грн. -
заборгованість за тілом кредиту, 211 564,70
грн. - заборгованість по відсотках за
користування кредитом), укладеним між
Відкритим акціонерним товариством
«Інноваційно-промисловий банк» та
Науково-виробничою фірмою товариством
з обмеженою відповідальністю «Дніпро
Мет», звернути стягнення на предмет
договору іпотеки № 06-07 від 10 липня 2007
року, укладеного між Відкритим
акціонерним товариством
«Інноваційно-промисловий банк» та
ОСОБА_1, посвідченого приватним
нотаріусом Дніпропетровського
міського нотаріального округу ОСОБА_4
(реєстровий № 1015), - належне ОСОБА_2 (ІН -
НОМЕР_1) на праві власності нежитлове
приміщення - магазин непродовольчих
товарів поз. 1-3 загальною площею 40,6 м2,
ґанок з пандусом літ. а1 на першому
поверсі житлового будинку літ. А-5,
приміщення 22, розташоване на АДРЕСА_1
шляхом його продажу на прилюдних
торгах у межах процедури виконавчого
провадження за початковою ціною на
рівні, не нижчому за звичайні ціни на
цей вид майна, на підставі оцінки,
проведеної суб'єктом оціночної
діяльності (незалежним експертом) на
стадії оцінки майна під час проведення
виконавчих дій.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІН - НОМЕР_2) на
користь Публічного акціонерного
товариства «Інноваційно-промисловий
банк» (код ЄДРПОУ - 20021814) компенсацію
понесених судових витрат у сумі 1 609,50
грн.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІН - НОМЕР_1) на
користь Публічного акціонерного
товариства «Інноваційно-промисловий
банк» (код ЄДРПОУ - 20021814) компенсацію
понесених судових витрат у сумі 1 609,50
грн.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою вiдповiдача, поданою протягом 10
днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення може бути оскаржено
позивачем до апеляційного суду
Дніпропетровської області через
Кіровський районний суд м.
Дніпропетровська шляхом подання
апеляційної скарги протягом 10 днів з
дня його ухвалення. У разі якщо рішення
було ухвалено без участі особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом 10 днів з дня отримання копії
рішення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення також може бути
оскаржене вiдповiдачем в апеляційному
порядку.

Повний текст заочного рішення складено
11 лютого 2014 року.

Суддя
М.О. Католікян