Провадження № 2/638/1455/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2014 року
м. Харків

Дзержинський районний суд міста
Харкова у складі:

головуючого : судді - Цвіри Д.М.

при секретарі - Подпрядовій В.Г. , Надьон
Т.Р.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті Харкові
цивільну справу за позовом ОСОБА_1,
ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя
особа: Харківська міська рада про зміну
договору найму та зобов'язання укласти
окремий договір найму, -

Встановив:

Позивачі звернулися до суду з
позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
третя особа: Харківська міська рада в
якому просять змінити договір найму
квартири, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_2, а саме виділити ОСОБА_1 та
ОСОБА_2 у користування кімнату № 2
площею 11,8 кв.м. з лоджією, залишивши у
користування відповідачів кімнати № 7
площею 17,7 кв.м. та № 8 площею 9,8 кв.м.,
коридор, кухню, комору, ванну та уборну
залишити у спільному користуванні;
зобов'язати Харківську міську раду
укласти з позивачами окремий договір
найму на кімнату № 2 площею 11,8 кв.м. з
лоджією, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_2.

В обґрунтування позову, позивач
зазначила, що вона з сином та
відповідачами мешкають в
трьохкімнатній ізольованій квартирі
АДРЕСА_2. Квартира не приватизована.
Позивачі займають кімнату 11,8 кв.м., а
відповідачі займають дві кімнати
площею 9,6 кв.м. та 17,7 кв.м.

Оскільки між сторонами склались вкрай
неприязні відносини, позивачі
намагались різними способами
розміняти спірну квартиру, просили
відповідачів приватизувати її, щоб
позивачі мали змогу продати свою
частину квартири, проте відповідачі
відмовляють позивачам на всі їх
пропозиції та прохання.

Неодноразово позивачі розміщували в
Інтернеті об'яви про обмін житла, однак
відповідачі не погоджуються на жодну
пропозицію щодо обміну.

Позивачі сплачують за комунальні
послуги за ту частину, яку займають.

Оскільки іншого шляху для припинення
сумісного проживання, окрім як
звернення до суду не має, позивачі
звернулись з зазначеним позовом.

В судовому засіданні 22.01.2014 р.
позивач ОСОБА_2 позов підтримала та
надала пояснення відповідно до змісту
позовних вимог. Крім того, ОСОБА_2
зазначила, що така зміна договору найму
необхідна для постановлення її на
квартирний облік або в майбутньому
приватизувати цю частину квартири та
продати. В судове засідання 21.03.2014 р.
позивач не з'явилась, надала суду заяву
про розгляд справи за її відсутністю.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1
позов підтримав та надав пояснення
відповідно до змісту позовних вимог.

В судовому засіданні відповідач
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заперечували проти
позову пояснивши, що задоволення
позову погіршить їх умови проживання .

Відповідач ОСОБА_5 в судове
засідання не з'явилась, надала суду
заяву в якій зазначила, що проти позову
заперечує, просить його залишити без
задоволення, проводити розгляд справи
за її відсутністю.

Представник третьої особи в
судове засідання не з*явився, надав
суду заперечення проти позову в яких
просив відмовити в задоволенні
позовних вимог, а справу розглядати за
його відсутністю.

Суд, заслухавши пояснення сторін,
дослідивши матеріали справи, вважає
позов таким, що підлягає залишенню без
задоволення.

ОСОБА_3 відповідно до копії ордеру №
004477 від 30.12.1986 р. отримав право зайняття
з дружиною та дітьми трьох кімнат
загальною жилою площею 39.8 кв.м в
ізольованій квартирі АДРЕСА_2. Ордер
видано на підставі рішення виконкому
Дзержинської районної ради народних
депутатів від 25.12.1986 р. № 299 (а.с. 46).

Відповідно до копії довідки з місця
проживання про склад сім*ї та прописки
з 26.08.1994 р. у спірній квартирі прописана
ОСОБА_2.

ОСОБА_2 та ОСОБА_4 перебували у
зареєстрованому шлюбі, який розірвано
08.07.2009 р., про що свідчить копія
свідоцтва про розірвання шлюбу серії
НОМЕР_1 (а.с. 6).

Відповідно до копії свідоцтва про
народження, серії НОМЕР_2 сторони від
шлюбу мають дитину - сина ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

Позивачі та відповідачі зареєстровані
у АДРЕСА_2. Зазначена квартира не
приватизована. На кожного
зареєстрованого в квартирі НОМЕР_3
припадає 7,96 кв.м. жилої площі.

Позивачі просять надати їм у
користування кімнату площею 11,8 кв.м.,
проте це погіршить житлові умови
сторін та суперечить вимогам Житлового
кодексу УРСР, виходячи з наступного.

Відповідно до п.п. 7 п. 13 Правил обліку
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, і надання їм жилих
приміщень в Українській РСР,
затверджених постановою Ради
Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11
грудня 1984 р. № 470, на квартирний облік
беруться громадяни, які потребують
поліпшення житлових умов. Потребуючими
поліпшення житлових умов визнаються
громадяни, які проживають в одній
кімнаті по дві і більше сім*ї, незалежно
від родинних відносин, або особи різної
статі, старші за 9 років, крім подружжя (
в тому числі якщо займане ними жиле
приміщення складається більше як з
однієї кімнати).

Відповідно ч. 2 до ст. 63 Житлового
кодексу УРСР не можуть бути
самостійним предметом договору найму:
жиле приміщення, яке хоч і є
ізольованим, проте за розміром менше
від встановленого для надання одній
особі (тобто менш ніж 8,3 кв.м), частина
кімнати або кімната, зв'язана з іншою
кімнатою спільним входом, а також
підсобні приміщення (кухня, коридор,
комора, тощо).

Пунктом 53 Правил обліку громадян, які
потребують поліпшення житлових умов, і
надання їм жилих приміщень в
Українській РСР, затверджених
постановою Ради Міністрів УРСР і
Укрпрофради від 11.12.1984 р. № 470,
встановлено, що жиле приміщення
надається громадянам у межах 13,65 кв.м.
жилої площі на одну особу, але не менше
рівня середньої забезпеченості
громадян жилою площею в даному
населеному пункті.

Спільним рішенням виконавчого
комітету Харківської обласної ради
народних депутатів та Президії
обласної ради професійних спілок від
11.01.1985 р. рівень середньої
забезпеченості громадян жилою площею в
області, які мінімальний розмір
надання громадянам жилих приміщень
визначено у розмірі 8,3 кв.м. на одну
особу.

У відповідності до ст. 50 Житлового
кодексу УРСР жиле приміщення, що
надається громадянам для проживання,
має бути благоустроєним стосовно до
умов даного населеного пункту,
відповідати встановленим санітарним
та технічним вимогам. При наданні
жилих приміщень не допускається
заселення однієї кімнати особами
різної статі, старшими за дев'ять років,
крім подружжя.

Відповідно до ст. 61 Житлового кодексу
УРСР договір найму жилого приміщення в
будинках державного і громадського
житлового фонду укладається в
письмовій формі на підставі ордеру на
жиле приміщення між наймодавцем -
житлово-експлуатаційною організацією
(а в разі її відсутності - відповідним
підприємством, установою,
організацією) і наймачем -
громадянином, на ім*я якого видано
ордер.

Типовий договір найму жилого
приміщення, правила користування жилим
приміщенням, утримання жилого будинку
і при домової території затверджується
Радою Міністрів України РСР.

На підставі постанови Кабінету
Міністрів України від 12.07.2005 р. № 560
втратила чинність постанова Кабінету
Міністрів України від 22.06.1998 р. № 939,
якою був затверджений Типовий договір
найму житла в будинках державного і
комунального житлового фонду, у зв'язку
з чим фактично договір найму житлового
приміщення не укладається.

У відповідності до ст.ст. 11,60 ЦПК
України суд розглядає справу не інакше,
як за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, в межах заявлених ними вимог і на
підставі доказів сторін чи інших осіб,
які беруть участь у справі. Кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивачами не доведено про порушення з
боку Харківської міської ради прав
позивачів на укладення договору найму.
Крім того, відповідно до вимог ЦПК
України позовні вимоги до третіх осіб
не пред'являються.

Враховуючи викладене, суд дійшов
висновку, що вимоги позивачів
задоволенню не підлягають, оскільки є
безпідставними та необґрунтованими.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 50, 53, 61, 63 ЖК УСРС, ст.ст. 11, 60, 61, 208-209,
212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5, третя особа: Харківська міська
рада про зміну договору найму та
зобов'язання укласти окремий договір
найму-залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі
апеляційної скарги на рішення суду у 10
денний строк з дня його проголошення.
Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя- Д.М.Цвіра