АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/2491/14 р.
Справа № 2-9185/11
Головуючий 1 інстанції
Категорія: надання послуг
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2014 року судова колегія
судової палати у цивільних справах
апеляційного суду Харківської області
в складі:

головуючого - Сащенко І.С.

суддів: - Овсяннікової
А.І., Бездітко В.М.,

при секретарі - Шабас О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Харкові цивільну
справу за апеляційною скаргою
Акціонерної компанії
«Харківобленерго» на рішення
Дзержинського районного суду м.
Харкова від 30 січня 2014 року по справі
за позовом Акціонерної компанії
«Харківобленерго» до ОСОБА_3 про
стягнення суми нарахувань по акту за
порушення ПКЕЕ,-

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2011 року АК
«Харківобленерго» звернулося до суду з
позовною заявою до ОСОБА_3 про
стягнення суми нарахувань по акту за
порушення Правил користування
електричною енергією.

В обґрунтування позову посилалися на
те, що актом №02-00037 від 04.02.2011 року,
складеним представниками позивача,
встановлено порушення п. 48 ПКЕЕ, а саме
знайдена прихована відпайка до приладу
обліку, електрична енергія в квартиру
подається, а приладом обліку не
враховується. Зроблені нарахування по
акту про порушення ПКЕЕ за період з
22.07.2008 року по 04.02.2011 року в сумі 4123,27
грн., які просили стягнути з
відповідача.

Відповідач проти позову заперечував,
пославшись на те, що самовільного
підключення до електромереж не
здійснював. Електрична розетка старого
зразка, випадково була ним знайдена у
туалетній кімнаті.

Рішенням Дзержинського районного
суду м. Харкова від 30 січня 2014 року у
задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі АК
«Харківобленерго» просить рішення
суду першої інстанції скасувати і
ухвалити нове, яким задовольнити
позовні вимоги в повному обсязі.
Посилається на порушення судом норм
матеріального та процесуального права.
Зазначає, що суд безпідставно прийняв
до уваги висновок експертизи,
проведеної майже через три роки після
перевірки електроустановки.

Колегія суддів, вислухавши суддю -
доповідача, пояснення з»явившихся
осіб, дослідивши матеріали справи та
обговоривши доводи апеляційної скарги
вважає, що скарга підлягає задоволенню
з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні
позовних вимог АК «Харківобленерго»
суд першої інстанції виходив з того, що
позивачем не доведена вина відповідача
в облаштуванні розетки, самовільному
підключенні фазного дроту від розетки
поза приладом обліку, використання
цієї розетки, та не те, що позивачем
невірно зроблені розрахунки завданих
збитків.

Однак з таким рішенням колегія
суддів погодитися не може.

Встановлено, що 04.02.2011 року при
проведенні рейду по виявленню
безоблікового споживання електричної
енергії в АДРЕСА_1, де мешкає ОСОБА_3,
представниками АК «Харківобленерго»
було встановлено факт підключення
фазного дроту поза приладом обліку
№513941, виконаного прихованою
електропроводкою. Підключення було
зроблено мідним дротом, перетином 0,75
мм2. Електрична енергія споживалася,
але приладом обліку не враховувалася.
Представниками позивача був складений
акт про порушення ПКЕЕ № 02-00037 від 04.02.2011
року, де зафіксовані вищезазначені
порушення ( а.с. 4 - 5 ).

Зроблені нарахування по акту про
порушення ПКЕЕ за період з 22.07.2008 року
по 04.02.2011 року в сумі 4123,27 грн. ( а.с. 6 - 7 ).

За клопотанням сторони на
підставі ухвали суду у справі була
проведена судова електротехнічна
експертиза, опираючись на висновок
якої суд прийняв рішення про відмову у
задоволенні позову.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 213 ЦПК
України - рішення суду повинно бути
законним і обґрунтованим.

Згідно вимог ст. 214 ЦПК України -
під час ухвалення рішення суд вирішує,
зокрема питання про те, які
правовідносини сторін випливають із
встановлених обставин та яка правова
норма підлягає застосуванню до спірних
правовідносин.

Усупереч зазначених вимог, суд
ухвалив рішення про відмову у
задоволенні позову на підставі
висновку експертизи, без урахування
інших доказів у справі щодо певних
обставин, які мають значення для
вирішення справи, без їх оцінки у
взаємному зв'язку.

Правовідносини з постачання
фізичним особам електричної енергії
регулюються статтею 714 ЦК України,
статтями 24-27 Закону України «Про
електроенергетику», Правилами
користування електричною енергією для
населення (ПКЕЕН), затвердженими
постановою Кабінету Міністрів України
за № 1357 від 26 липня 1999 року (з
наступними змінами та доповненнями) і
Методикою визначення обсягу та
вартості електричної енергії, не
облікованої внаслідок порушення
споживачами Правил користування
електричною енергією, затвердженою
постановою Національної комісії
регулювання електроенергетики (НКРЕ)
України від 04 травня 2006 року № 562 та
зареєстрованою в Міністерстві юстиції
України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з
наступними змінами та доповненнями
(далі - Методика).

Відповідно до статті 714 ЦПК
України за договором постачання
енергетичними та іншими ресурсами
через приєднану мережу одна сторона
(постачальник) зобов'язується надавати
другій стороні (споживачеві)
енергетичні та інші ресурси,
передбачені договором, а споживач
(абонент) зобов'язується оплачувати
вартість прийнятих ресурсів та
дотримуватись передбаченого договором
режиму її використання, а також
забезпечити безпечну експлуатацію
енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 27 Закону України "Про
електроенергетику" встановлено, що
правопорушення в електроенергетиці
тягне за собою встановлену
законодавством України цивільну,
адміністративну і кримінальну
відповідальність. Правопорушеннями в
електроенергетиці є: крадіжка
електричної і теплової енергії,
самовільне підключення до об'єктів
електроенергетики і споживання
енергії без приладів обліку;
пошкодження приладів обліку; порушення
правил користування енергією тощо.

Відповідно до статті 26 цього ж
Закону споживач енергії несе
відповідальність за порушення умов
договору з енергопостачальником та
правил користування електричною і
тепловою енергією та виконання
приписів державних інспекцій з
енергетичного нагляду за режимами
споживання електричної та теплової
енергії згідно із законодавством
України. Правила користування
електричною і тепловою енергією для
населення затверджуються Кабінетом
Міністрів України.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН
енергопостачальник має право
перевіряти справність приладів обліку,
знімати показання відповідно до умов
договору та проводити обстеження
електроустановок споживачів щодо
виявлення споживання електричної
енергії поза приладами обліку;
вимагати від споживача відшкодування
збитків, завданих порушеннями,
допущеними споживачем під час
користування електричною енергією.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що
споживач несе відповідальність згідно
із законодавством за: прострочення
терміну внесення платежів за
електричну енергію; порушення правил
користування електричною енергією;
ухилення або несвоєчасне виконання
рішень та приписів Державної інспекції
з енергетичного нагляду за режимами
споживання електричної енергії;
розкрадання електричної енергії у разі
самовільного підключення до
електромереж і споживання електричної
енергії без приладів обліку;
пошкодження приладу обліку;
розукомплектування та пошкодження
об'єктів електроенергетики,
розкрадання майна цих об'єктів;
насильницькі дії, що перешкоджають
посадовим особам енергопостачальника
виконувати свої службові обов'язки.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у
разі виявлення представником
енергопостачальника порушення
споживачем правил користування
електричною енергією, у тому числі
фактів розкрадання електричної
енергії, складається акт, який
підписується представником
енергопостачальника та споживачем.
Один примірник акта вручається
споживачу, другий залишається у
енергопостачальника. Споживач має
право внести до акта свої зауваження. У
разі відмови споживача від підпису в
акті робиться позначка про відмову. Акт
вважається дійсним, якщо його
підписали три представники
енергопостачальника. Акт про порушення
цих Правил розглядається комісією з
розгляду актів, що утворюється
енергопостачальником і складається не
менш як з трьох уповноважених
представників енергопостачальника.

Акт про порушення №02-00037 від 04.02.2011
року складений працівниками позивача в
присутності ОСОБА_4 - представника
відповідача, який розписався в акті та
вказав свої зауваження. При цьому факт
наявності скритої проводки та
можливості безоблікового використання
електричної енергії ніким не
оспорювався.

У висновку судової електротехнічної
експертизи №8059 від 17.12.2013 року,
проведеної експертами ХНДІСЕ
зазначено, що на момент натурного
огляду електроустановки електричні
провода від розетки були не
підключеними до електромережі ( а.с. 96 -
101 ).

Проте, вказаний висновок не може бути
підставою для відмови у задоволенні
позову, оскільки свідчить про
відключення розетки від електромережі
саме на момент натурного огляду
електроустановки ( 17.12.2013 року ), а не на
день виявлення порушення та складення
акта - 04.02.2011 року.

При визначенні розміру
відшкодування судова колегія не
приймає до уваги розрахунок суми
збитків, завданих
електропостачальнику внаслідок
порушення споживачем ПКЕЕН, складений
начальником абонентського відділу
північного РВЕ (22026 кВт х год), так як він
не відповідає Методиці визначення
обсягу та вартості електричної
енергії, не облікованої внаслідок
порушення споживачем правил
користування електричною енергією, а
саме: у наданому розрахунку взятий
мідний провід, перерізом 0,75 мм2 (зі
струмом 15 А), а згідно Методиці
необхідно приймати максимально
допустимий струм (6,3 А), який може
використовуватися у ланцюзі
прихованої проводки (9250,7184 кВт х год) (
а.с. 100 - 101 ).

Таким чином, з відповідача
підлягає стягненню на користь позивача
сума збитків 1731,73 грн. та судові витрати
в розмірі 310 грн.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 ч.1 п.2, 309
ч.1 п.3; 313, 316, 317, 319, 325 ЦПК України, колегія
суддів, -

ВИРІШИЛА :

Апеляційну скаргу АК
«Харківобленерго» - задовольнити.

Рішення Дзержинського районного
суду м. Харкова від 30 січня 2014 року -
скасувати, ухвалити нове рішення про
часткове задоволення позову.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь
Акціонерної компанії
«Харківобленерго» суму збитків 1731,73
грн. та судові витрати в розмірі 310 грн.

В іншій частині позовних вимог -
відмовити.

Рішення набирає законної сили з
моменту проголошення, однак може бути
оскаржено безпосередньо до Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді