________________________________________________________________________
_________________________________________________
Справа № 520/356/14-ц
Провадження № 2/520/2878/14
УХВАЛА

10.02.2014 року суддя Київського районного
суду м. Одеси Літвінова І.А.,
ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1
до ОСОБА_2, третя особа - Третя одеська
державна нотаріальна контора «про
визнання недійсним договору
дарування»,

В С Т А Н О В И В:

До Київського районного суду м.
Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1,
якою позивач просить «визнати
недійсним договір дарування № 4-23
укладений 06.03.2012 року посвідчений
Третьою державною нотаріальною
конторою».

При ознайомлені із позовною
заявою встановлено, що предметом
оскаржуваного договору дарування є
квартира АДРЕСА_2.

За правилами виключної підсудності,
визначеними ч. 1 ст. 114 ЦПК України,
позови, що виникають з приводу
нерухомого майна, пред'являються за
місцезнаходженням майна або основної
його частини.

Нерухоме майно, з приводу якого виник
спір знаходиться за адресою, яка
територіально відноситься до
Київського району міста Одеси.

Справа підсудна Київському районному
суду м. Одеси.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 ЦПК України,
суддя відкриває провадження у
цивільній справі не інакше як на
підставі заяви, поданої і оформленої в
порядку, встановленому цим Кодексом.

Нормативно-правовим актом, що регулює
питання звернення до місцевого
загального суду є Цивільний
процесуальний кодекс України,
відповідно до ч. 1 ст. 3 якого кожна особа
має право в порядку, встановленому цим
Кодексом, звернутися до суду за
захистом своїх порушених, невизнаних
або оспорюваних прав, свобод чи
інтересів.

Статтями 119, 120 ЦПК України визначенні
вимоги до форми, змісту позовної заяви
та порядку подання копій позовної
заяви та доданих до неї документів.

При ознайомлені з позовною заявою
ОСОБА_1 та додатками до неї встановлені
підстави для залишення позову без руху,
у зв'язку з недодержанням вимогам ст.ст.
119, 120 ЦПК України при його оформлені.

Положеннями пункту 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК
України встановлено, що позовна заява
повинна містити ім'я (найменування)
позивача і відповідача, а також ім'я
представника позивача, якщо позовна
заява подається представником, їх
місце проживання (перебування) або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номери засобів зв'язку, якщо такі
відомі.

07 лютого 2014 року одержано довідки ВАДР
ГУДМС України в Одеській області, якими
підтверджено, що місце проживання
позивача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1
зареєстроване у встановленому законом
порядку в АДРЕСА_2, а адресою реєстрації
відповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 є
АДРЕСА_1.

В протиріччя положенням п. 2 ч. 2 ст. 119
ЦПК України в позовній заяві адреса
позивача не міститься. Також в заяві не
вказані номери засобів зв'язку
відповідача та третьої особи.

Отже позивачу необхідно виконати
вимоги п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

У відповідності до ч. 3 ст. 119 ЦПК України
позовна заява підписується позивачем
або його представником із зазначенням
дати її подання.

В протиріччя зазначеній нормі
позивачем, при зверненні до суду, не
зазначено дату подання позовної заяви.

Крім того, за правилами ч. 1 ст. 120 ЦПК
України, яка не містить виключень та
застережень, позивач повинен додати до
позовної заяви її копію та копії всіх
документів, що додаються до неї,
відповідно до кількості відповідачів і
третіх осіб.

До позовної заяви не додані для
направлення відповідачу та третій
особі копії документів, які зазначені в
п.п. 1, 5 додатків до позову.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна містити
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Позивач дані зобов'язання не виконав, в
позовній заяві не зазначив докази в
підтвердження обставин, на які
особисто посилається, які є значимими
для розгляду справи та до яких
відносяться:

- право власності позивача на
квартиру;

- набуття права власності на
квартиру під час перебування у шлюбі з
ОСОБА_4;

- перебування у родинних
відносинах позивача із ОСОБА_4;

- викрадення відповідачем
документів на квартиру (додана
відповідь з відділу міліції взагалі не
містить інформацію про те, до якого
факту вона має відношення);

- укладення договору дарування;

- підпис договору дарування
позивачем в спірній квартирі під
впливом омани ;

- підпис договору без присутності
нотаріуса;

- наступна реєстрація договору в
Третій одеській державній
нотаріальній конторі та яким
нотаріусом він був посвідчений;

- одержання інформації лише в
грудні 2013 року про договір, який був
укладений в березні 2012 року.

Позивач, не зазначаючи докази в
підтвердження вищенаведеним
обставинам також не зазначає і
підстави для звільнення від
доказування.

Як роз'яснено в п. 7 Постанови № 2 від 12
червня 2009 року Пленуму Верховного суду
України, позовна заява за змістом
повинна відповідати вимогам статті 119
ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати
особливу увагу, зокрема, на те, що у
позовній заяві повинні не лише
міститися позовні вимоги, а й бути
викладені обставини, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, і зазначені
докази, що підтверджують кожну
обставину.

До відома позивача - поняття доказів
наводиться у ст. 60 ЦПК України, згідно з
якою доказами є будь-які фактичні
дані, на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин,
що обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи. Ці дані
встановлюються на підставі пояснень
сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

Особи, які беруть участь у справі і
вважають, що подання потрібних доказів
є неможливим або у них є складнощі в
поданні цих доказів, мають право
заявити клопотання про забезпечення
цих доказів. У заяві про забезпечення
доказів повинні бути зазначені: докази,
які необхідно забезпечити; обставини,
що можуть бути підтверджені цими
доказами; обставини, які свідчать про
те, що подання потрібних доказів може
стати неможливим або ускладненим, а
також справа, для якої потрібні ці
докази або з якою метою потрібно їх
забезпечити.

Відповідно до ч. 4 ст. 119 ЦПК України,
позовна заява повинна відповідати
іншим вимогам, встановленим законом.

Позивачу пропонується довести
поважність причин пропуску строку
спеціальної позовної давності. Також,
враховуючи особисті посилки позивача у
заяві не те, що відчужена квартира є
об'єктом спільної сумісної власності
як придбана під час перебування у
шлюбі, позивачу необхідно залучити до
участі у справі у якості третьої особи
його дружину - ОСОБА_4 та додати для
направлення цій особі копії заяви та
доданих до неї документів у
відповідності до ч. 1 ст. 120 ЦПК України.

Позивач фактично діє не тільки на
захист своїх прав, свобод та інтересів,
а й на захист прав, свобод та інтересів
своєї дружини ОСОБА_4 При цьому,
всупереч вимогам ч. 7 ст. 119 ЦПК України,
в заяві підстави такого звернення не
зазначає.

Прецедентна практика Європейського
суду з прав людини виходить з того, що
реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про
захист прав людини її основоположних
свобод щодо доступності правосуддя та
справедливого судового розгляду, кожна
держава-учасниця цієї Конвенції вправі
встановлювати правила судової
процедури, в тому числі й процесуальні
заборони і обмеження, зміст яких не
допустити судовий процес у безладний
рух.

Згідно із ст. 122 ЦПК України суддя
відкриває провадження у цивільній
справі не інакше як на підставі заяви,
поданої та оформленої в встановленому
порядку.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 - 120 ЦПК України або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст.
119-122 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1
до ОСОБА_2, третя особа - Третя одеська
державна нотаріальна контора «про
визнання недійсним договору
дарування».

Надати позивачу строк для усунення
недоліків протягом п'яти днів з дня
отримання їм ухвали, роз'яснив, що у
разі невиконання ухвали суду в
зазначений строк позовна заява буде
вважатися неподаною та повернута
позивачеві зі всіма доданими до неї
документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Літвінова І. А.