РІШЕННЯ

іменем України

« 12» березня 2014 року

Амур-Нижньодніпровський районний
суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Спаї В.В.,

секретар - Шахназарян М.А.,

за участі представника позивача -
Булах Я.М.,

за участі представника відповідача -
ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Дніпропетровську
цивільну справу за позовом Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
«Дніпрообленерго» до ОСОБА_3 про
стягнення збитків,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із даним
позовом, в його обґрунтування
посилаючись на те, що відповідач є
споживачем електричної енергії
відповідно до Закону України «Про
захист прав споживачів» та відповідно
до договору про користування
електричною енергією для побутових
споживачів від 16.04.2008 р. №?7051072, та
відповідно до п. 42 Правил користування
електричною енергією для населення,
затв. Постановою КМУ від 26.07.1999 р. №1357,
зобов'язаний забезпечувати технічний
стан та безпечну експлуатацію своїх
електроустановок та побутових
електроприладів, забезпечувати
вільний доступ представникам
енергопостачальника після
пред'явлення ними службових посвідчень
до квартири або до іншого об'єкту для
обстеження приладу обліку,
електроустановок та електропроводки.

Відповідно до п. 37 Правил позивач
має право проводити технічну перевірку
(перевіряти справність приладів
обліку, знімати показання та проводити
обстеження електроустановок
споживачів щодо виявлення споживання
електричної енергії поза приладами
обліку).

Під час перевірки технічного стану
електричних приладів обліку і
електроустановок у відповідача 06.04.2013
р. АДРЕСА_1 (особовий рахунок НОМЕР_1)
було виявлено факт безоблікового
користування електроенергією поза
приладом обліку, а саме використання
недорахованої електроенергії за
допомогою самовільного підключення до
електромережі поза приладом обліку
прихованим способом - облаштоване
розгалуження на дві розетки в кухні
прихованою електропроводкою. Фаза
підключена від ввідного автома,
нулевий провід підключений від
електрощитової.

Як зазначається позивачем при
зверненні до суду вказані дії
відповідача є правопорушенням в
електроенергетиці, які передбачені ст.
27 Закону України «Про
електроенергетику» та п. 48 Правил
користування електричною енергією для
населення, затверджених Постановою КМУ
від 26.07.1999 р. №1357, через що позивачу був
спричинений матеріальний збиток; по
даному акту було здійснено
нарахування вартості електричної
енергії, не облікованої внаслідок
порушення Правил, у розмірі 17 801,20 грн.
відповідно до Методики визначення
обсягу та вартості електричної
енергії, не облікованої внаслідок
порушення споживачами Правил
користування електричною енергією.

Предмет позову становить вимога
про стягнення з відповідача на користь
позивача 17 801,20 грн.

В судовому засіданні представник
позивача підтримав позовні вимоги
повністю, надав пояснення, аналогічні
викладеним в позовній заяві, просив суд
повністю задовольнити поданий позов.

Представник відповідача просив
суд відмовити в задоволенні позову
повністю, просив суд врахувати
порушення з боку позивача Методики
визначення обсягу та вартості
електричної енергії, не облікованої
внаслідок порушення споживачами
Правил користування електричною
енергією, та вважав, що розрахунок
робиться з дня останнього контрольного
огляду приладу обліку до дня
встановлення порушення, але не більше
загальної кількості днів за шість
календарних місяців, що передували дню
виявлення порушення.

Заслухав пояснення осіб, які
беруть участь у справі, та дослідивши
докази в межах заявлених вимог згідно
ст. 11 ЦПК України, суд дійшов до
висновку про відсутність підстав для
задоволення позову, виходячи з
наступного.

Відповідач є споживачем
електричної енергії відповідно до
Закону України «Про захист прав
споживачів» та відповідно до договору
про користування електричною енергією
для побутових споживачів від 16.04.2008 р.
№?7051072, та відповідно до п. 42 Правил
користування електричною енергією
для населення, затверджених
Постановою КМУ від 26.07.1999 р. №1357,
споживач зобов'язаний забезпечувати
технічний стан та безпечну
експлуатацію своїх електроустановок
та побутових електроприладів,
забезпечувати вільний доступ
представникам енергопостачальника
після пред'явлення ними службових
посвідчень до квартири або до іншого
об'єкту для обстеження приладу обліку,
електроустановок та електропроводки.

Відповідно до ст. 27 Закону України
«Про електроенергетику»
правопорушення в електроенергетиці
тягне за собою встановлену
законодавством України цивільну,
адміністративну і кримінальну
відповідальність.

Правопорушеннями в
електроенергетиці є: крадіжка
електричної і теплової енергії,
самовільне підключення до об'єктів
електроенергетики і споживання
енергії без приладів обліку;
пошкодження приладів обліку;
розкомплектування та пошкодження
об'єктів електроенергетики,
розкрадання майна цих об'єктів;
створення перешкод у здійсненні
державного енергетичного нагляду та у
виконанні робіт, пов'язаних з
обслуговуванням об'єктів
електроенергетики; порушення правил
охорони електричних мереж; порушення
правил користування енергією;
насильницькі дії, які перешкоджають
оперативному персоналу та посадовим
особам об'єктів електроенергетики
виконувати свої службові обов'язки;
незабезпечення енергією споживачів, що
не допускають порушень своїх
обов'язків перед
енергопостачальниками.

Разом з тим, згідно з п. 48 Правил
користування електричною енергією для
населення, затверджених Постановою
КМУ від 26 липня 1999 р. N 1357, споживач несе
відповідальність згідно із
законодавством за: прострочення
терміну внесення платежів за
електричну енергію; порушення правил
користування електричною енергією;
ухилення або несвоєчасне виконання
рішень та приписів Державної інспекції
з енергетичного нагляду за режимами
споживання електричної енергії;
розкрадання електричної енергії у разі
самовільного підключення до
електромереж і споживання електричної
енергії без приладів обліку;
пошкодження приладу обліку;
розукомплектування та пошкодження
об'єктів електроенергетики,
розкрадання майна цих об'єктів;
насильницькі дії, що перешкоджають
посадовим особам енергопостачальника
виконувати свої службові обов'язки.

Виходячи зі змісту п. 53 Правил
користування електричною енергією для
населення, затверджених Постановою
КМУ від 26 липня 1999 р. N 1357, лише у разі
виявлення представником
енергопостачальника порушення
споживачем правил користування
електричною енергією, у тому числі
фактів розкрадання електричної
енергії, складається акт, який
підписується представником
енергопостачальника та споживачем.
Один примірник акта вручається
споживачу, другий залишається у
енергопостачальника. Споживач має
право внести до акта свої зауваження.

Відповідно до акту Н №Д 003659 від
06.04.2013 р. (а.с. 5) під час перевірки
технічного стану електричних приладів
обліку і електроустановок у
відповідача за адресою: АДРЕСА_1
(особовий рахунок НОМЕР_1) з боку
споживача порушений п. 48 Правил, а саме
користування електричною енергіє за
допомогою самовільного підключення
до електричної мережі поза приладом
обліку прихованим способом. Відповідно
до цього акту «було облаштоване
розгалуження на дві розетки в кухні
прихованою електропроводкою. Фаза
підключена від ввідного автома,
нулевий провід підключений від
електрощитової».

Під час складення акту був
присутній син відповідача, який вніс
до акту свої заперечення.

По даному акту було здійснено
нарахування вартості електричної
енергії, не облікованої внаслідок
порушення Правил, у розмірі 17 801,20 грн.
відповідно до Методики визначення
обсягу та вартості електричної
енергії, не облікованої внаслідок
порушення споживачами Правил
користування електричною енергією (за
кількістю днів 1093 /а.с.8/).

За ст. 57 ЦПК України доказами є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких суд встановлює наявність або
відсутність обставин, що обґрунтовують
вимоги і заперечення сторін, та інших
обставин, які мають значення для
вирішення справи. Ці дані
встановлюються на підставі пояснень
сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

За ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
цього Кодексу; за ст. 10 ЦПК України
цивільне судочинство здійснюється на
засадах змагальності сторін. Сторони
та інші особи, які беруть участь у
справі, мають рівні права щодо подання
доказів, їх дослідження та доведення
перед судом їх переконливості. Кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, заперечуючи проти позову,
відповідач надав відповідь від 09.09.2013
р. на звернення ОСОБА_3, отриману з
Державної інспекції з енергетичного
нагляду за режимами споживання
електричної та теплової енергії у
Дніпропетровській області (відповідно
до Положення про державний
енергетичний нагляд за режимами
споживання електричної і теплової
енергії, затверджений постановою
Кабінету Міністрів України від 7 серпня
1996 р. N 929 (у редакції постанови Кабінету
Міністрів України від 13 лютого 2006 р. N 131)
державний енергетичний нагляд за
режимами споживання електричної і
теплової енергії, технічним станом та
організацією експлуатації
електричних, теплових,
тепловикористовуючих установок та
мереж суб'єктів електроенергетики,
суб'єктів відносин у сфері
теплопостачання і споживачів
електричної енергії здійснює Державна
інспекція з енергетичного нагляду за
режимами споживання електричної і
теплової енергії (Держенергонагляд);
метою енергетичного нагляду є сприяння
забезпеченню сталого функціонування
об'єднаної енергетичної системи
України, сфери теплопостачання,
енергетичної безпеки держави шляхом
здійснення контролю за дотриманням
суб'єктами електроенергетики,
суб'єктами відносин у сфері
теплопостачання та споживачами
електричної енергії вимог
нормативно-правових і
нормативно-технічних актів у сфері
виробництва, постачання та споживання
електричної і теплової енергії), до
якої мало місце звернення позивача з
питання складення акту про порушення
та нарахування суми до сплати.

Відповідно до цієї відповіді (а.с.
250 саме з боку енергопостачальника
порушено вимогу п. 4.1, 4.5 Методики
обчислення розміру відшкодування
збитків, завданих енергопостачальнику
внаслідок порушення споживачем Правил
користування електричною енергією для
населення, та п. 1.2 Правил користування
електричною енергією для населення в
частині визначення безоблікового
підключення «прихованим способом», що
не відповідає фактичним обставинам.
Порушено вимоги п. 1.2 ПКЕЕ та п. 3.3
Методики щодо визначення виду
порушення, як «самовільне підключення
прихованим способом», порушено п. 3.3 п.п.
«а» Методики - представники
постачальника електричної енергії під
час проведення контрольного огляду
приладу обліку мали можливість
виявити дане порушення, та споживачу
робиться перерахунок за спожиту
електричну енергію з дня останнього
контрольного огляду приладу обліку до
дня виявлення порушення, але не більше
загальної кількості днів за шість
календарних місяців, що перебували дню
виявлення порушення.

Завданнями та функціями
Держенергонагляду є тому числі (підп. 15
п. 4 Положення) здійснення в межах
своєї компетенції нагляду за
дотриманням суб'єктами
електроенергетики, суб'єктами відносин
у сфері теплопостачання і споживачами
електричної енергії вимог Правил та
інших нормативно-правових і
нормативно-технічних актів з питань
електроенергетики та теплопостачання.

За наведених вище встановлених
Держенергонаглядом обставин складення
акту про порушення з боку відповідача
про нібито вчинення відповідачем дій
з використання недорахованої
електроенергії за допомогою
самовільного підключення до
електромережі поза приладом обліку
прихованим способом, тоді як
порушення з боку відповідача ПКЕЕ
представники постачальника
електричної енергії під час
проведення контрольного огляду
приладу обліку мали можливість
виявити, не можна вважати
правомірними дії позивача по
складенню акту про самовільне
підключення до електромережі поза
приладом обліку прихованим способом
та, як наслідок, не є правомірним
нарахуванням збитків, виходячи з
наступної кількості днів - 1093 (за три
роки).

Оцінюючи докази у їх сукупності на
належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів, тоді як жоден доказ не має для
суду наперед встановленого значення,
для суду відсутні підстави для
задоволення позову: акт мав бути
складеним за вчинене відповідачем
порушення, а саме за самовільне
підключення до електромереж, та лише
за умови складення даного акту
відповідач повинен відшкодувати
збитки, які нараховуватимуться з
04.03.2013 р. - дня останнього контрольного
огляду перед складанням Акту про
порушення.

Судові витрати віднести на рахунок
позивача, оскільки в задоволенні
позову відмовлено (ст.ст. 88 та 215 ЦПК
України).

Керуючись ст.ст. 10, 11, 15, 212, 214-215 ЦПК
України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
«Дніпрообленерго» до ОСОБА_3 про
стягнення збитків відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Дніпропетровської області через
Амур-Нижньодніпровський районний суд
м. Дніпропетровська протягом десяти
днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку для
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя