Справа № 357/1388/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2014 року Білоцерківський
міськрайонний суд Київської області у
складі:

головуючого судді - Гапоненко А. П.
,

при секретарі - Миронова Н. В.,

за участю представника позивача -
ОСОБА_1, розглянувши у відкритому
судовому засіданні, в залі суду м. Біла
Церква справу за позовом ОСОБА_2 до
Білоцерківської міської ради
Київської області, третя особа -
Приватний нотаріус Білоцерківського
міського нотаріального округу ОСОБА_4
про встановлення факту родинних
відносин, належності
правовстановлюючого документу та
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з
вищезазначеним позовом, посилаючись на
те, що вона являється спадкоємцем за
законом після смерті матері ОСОБА_5, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_4. Після її смерті
залишилась спадщина у вигляді 2/5 часток
квартири АДРЕСА_1. 18 листопада 2013 року.
Позивач звернулася до приватного
нотаріуса Білоцерківського міського
нотаріального округу ОСОБА_4 з заявою
про прийняття спадщини, але отримала
постанову про відмову у вчиненні даної
нотаріальної дії в зв'язку з тим, що
пропустила строк звернення з заявою
про прийняття спадщини, а також
неможливістю документально
підтвердити факт родинних відносин з
матір'ю. Крім цього у свідоцтві про
право власності на житло зроблена
помилка у прізвищі матері замість
ОСОБА_5 зазначено прізвище на
російській мові - ОСОБА_5. Тому позивач
звернулась до суду з даним позовом,
яким просить встановити факт родинних
відносин, встановити факт належності
правовстановлюючого документу та
визначити додатковий строк на
прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач та її
представник повністю підтримали
позовні вимоги, пославшись на ті ж
обставини та підстави, викладені у
позовній заяві.

Представник відповідача
Білоцерківської міської ради в судове
засідання не з'явився, надіславши до
суду письмову заяву, якою просить
справу заслухати в його відсутність та
вирішити справу на розсуд суду.

З аналогічною заявою до суду
звернулася третя особа - Приватний
нотаріус Білоцерківського міського
нотаріального округу ОСОБА_4

Суд, заслухавши пояснення позивача та
її представника, покази свідка,
вивчивши та дослідивши письмові
докази, дійшов висновку, що позов
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4
померла ОСОБА_5, що підтверджується
копією свідоцтва про смерть ( а.с.9).
Після її смерті залишилося спадкове
майно у вигляді 2/5 часток квартири
АДРЕСА_1, що підтверджується копією
свідоцтва про право власності на житло
від 03.08.1995 року та витягом про
реєстрацію права власності на нерухоме
майно ( а.с.15-16). Даним свідоцтвом
підтверджується право спільної
власності на зазначену квартиру сім'ї
позивача ОСОБА_2, яка разом із своїми
дітьми ОСОБА_6 та ОСОБА_2, а також своїми
батьками - ОСОБА_7 та матір'ю ОСОБА_5
приватизували вказану квартиру. При
цьому у судовому засіданні достовірно
встановлено, що у зазначеному
свідоцтві про право власності на житло
прізвище спадкодавця ОСОБА_5 помилково
зазначено як «ОСОБА_5». Факт належності
часток квартири саме спадкодавцю
ОСОБА_5 повністю підтверджується
матеріалами справи, а саме
вищезазначеним витягом про реєстрацію
права власності на нерухоме майно,
копією технічного паспорту вказаної
квартири ( а.с.17-18), копією свідоцтва про
право на спадщину за законом, копіями
квитанцій про сплату комунальних
послуг ( а.с.30).

По справі також встановлено, що
позивач, дівоче прізвище якої ОСОБА_2,
народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Магдебург (
ГДР), що підтверджується копією
свідоцтва про народження ( а.с.10). Під
час реєстрації народження позивача в
пункті реєстрації актів цивільного
стану комендатури гарнізону
Радянських військ в ГДР помилково
зазначили прізвище матері як ОСОБА_5.
При реєстрації посадова особа не
звернула увагу на те, що при укладені
шлюбу ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 з гр.. ОСОБА_5,
ІНФОРМАЦІЯ_2, остання своє прізвище не
змінювала ( а.с.11).

Таким чином у судовому засіданні
достовірно встановлено, що померла
ОСОБА_5 являється рідною матір'ю
позивача ОСОБА_2, що також підтвердила у
судовому засіданні свідок ОСОБА_10

Звернувшись до нотаріальної контори з
заявою про видачу свідоцтва про право
на спадщину на майно померлої ОСОБА_5,
позивачу було відмовлено на підставі
того, що вона вчасно не звергнулася з
письмовою заявою до нотаріальної
контори щодо прийняття спадщини, а
також з вищезазначеними розбіжностями
в документах.

Заяву про прийняття спадщини у
встановлений законом строк позивач не
подала, в зв'язку з юридичною
необізнаністю, вважаючи, що така заява
подається після спливу шести місяців з
дня смерті спадкодавця. Крім цього
позивачу, як спадкоємцю, необхідно було
зібрати належні документи про родинні
відносини та правовстановлюючі
документи на спадкове майно.

Відповідно до ст. 234 ЦПК України в
порядку окремого провадження судом
розглядаються цивільні справи про
підтвердження наявності або
відсутності юридичних фактів, що мають
значення для охорони прав та інтересів
особи або створення умов здійснення
нею особистих немайнових або майнових
прав підтвердження наявності чи
відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ст. 256 ЦПК України суд
розглядає справи про встановлення
факту належності правовстановлюючих
документів особі, прізвище, ім'я, по
батькові, що зазначені в документі не
збігаються з ім'ям, по батькові,
прізвищем цієї особи, зазначеним у
свідоцтві про народження або в
паспорті в порядку окремого
провадження.

Згідно ст. 256 ЦПК України, у судовому
порядку можуть бути встановлені факти,
від яких залежить виникнення, зміна або
припинення особистих чи майнових прав
фізичних осіб, якщо законом не
визначено іншого порядку їх
встановлення, в т.ч. встановлення факту
родинних відносин.

Враховуючи, що зазначений спір
пов'язаний із майновими правами - із
правом на спадщину, тому він має
розглядатися в порядку цивільного
провадження.

У відповідності до п. 7 Постанови
Пленуму Верховного суду України від
31.03.1995 року № 15 „ Про судову практику в
справах про встановлення фактів, що
мають юридичне значення", суд вправі
розглядати справи про встановлення
родинних відносин, коли цей факт
безпосередньо породжує юридичні
наслідки, наприклад, якщо
підтвердження такого факту необхідне
заявникові для одержання в органах, що
вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва
про право на спадщину. Суд не може
відмовити в розгляді заяви про
встановлення факту родинних відносин з
мотивів, що заявник може вирішити це
питання шляхом встановлення
неправильності запису в актах
громадянського стану.

У відповідності до ст.1261 позивач
являється спадкоємницею першої черги
за законом.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, суд оцінивши в
сукупності всі обставини справи,
зважаючи на те, що позивач будучи
необізнаною в законодавстві, фактично
прийняла спадщину, користується майном
спадкодавця, вважає причини пропуску
строку для прийняття спадщини
поважними і необхідним визначити
позивачу додатковий строк для
прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись
ст.1272 ЦК України, ст. ст. 10,60,212-215,223, 234,256
ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати встановленим факт родинних
відносин, а саме, що ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідною дочкою померлої
ІНФОРМАЦІЯ_4. ОСОБА_5.

Визнати встановленим факт належності
правовстановлюючого документа у
вигляді свідоцтва про право власності
на житло, виданого Виробничим
об'єднанням «Білоцерківшина» 03.08.1995 р.
згідно наказу № 671 від 03.08.1995 pоку,
зареєстрованого Білоцерківським МБТІ
21.09.1995 р. за реєстром № 12325 і записаного
в реєстрову книгу №105, а саме на 1/5
частку квартири АДРЕСА_1, що належить
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для
прийняття спадщини за законом після
померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 її матері ОСОБА_5
строком два місяці з дня вступу рішення
в законну силу.

Рішення суду може бути оскаржено
шляхом подачі апеляційної скарги до
апеляційного суду Київської області
через Білоцерківський міськрайонний
суд протягом десяти днів з дня
проголошення рішення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя А. П. Гапоненко