РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

643/16456/13-ц

2/643/540/14

14.02.2014року
м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у
складі:

головуючого - судді Малихіна О.Р.

при секретарі - Чалій Я.В.

розглянув у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду м. Харкові
цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 і ОСОБА_4 про
визнання права власності на частку
будинку в порядку спадкування за
законом і по зустрічному позову ОСОБА_2,
ОСОБА_3 і ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання
права першочергової власності на 14
частину будинку в порядку спадкування
за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в
якому просив визнати за ним право
власності на частку житлового будинку
житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за заповітом після
померлої ОСОБА_5 і в порядку
правонаступництва і спадкування за
законом після батька ОСОБА_6.

В ході розгляду справи позивач уточнив
позовні вимоги і просив визнати за ним
право власності з вказаних підстав на
11/100 частин вказаного будинку.

В обгрунтування вказував, що після
померлої у 1993 році ОСОБА_5 залишилась
спадщина у вигляді 22/100 частин
вказаного будинку. ОСОБА_5 залишила
заповіт, якім заповідала все належне їй
майно своїм синам - ОСОБА_7 і ОСОБА_6.
Останні отримали спадщину, отримали
свідоцтва про право власності на
грошові вклади в ощадбанку. Але
свідоцтво про право власності на
будинок вони не отримали і до
теперішнього часу вказана частина
будинку зареєстрована за ОСОБА_5.

У 2003 році його батько ОСОБА_6 помер і
спадкоємцем є він один. Він отримав
спадщину, оскільки проживав і
продовжує проживати в будинку.

Відповідачі проти позову заперечували
і подали зустрічний позов, в якому
просили визнати право першочергової
власності на 14 частину вказаного
будинку за ОСОБА_2 і право власності за
ОСОБА_4 і ОСОБА_3 в порядку спадкування
за законом після ОСОБА_5 і в порядку
правонаступництва по закону після
смерті чоловіка і батька ОСОБА_7.

В ході розгляду справи зустрічній
позов був уточнений і позивачі ОСОБА_4 і
ОСОБА_3 просили визнати право власності
з тих же підстав лише за однією ОСОБА_2.

Вказували, що ОСОБА_5 все своє майно
заповідала своєму сину ОСОБА_7, який
отримав спадщину, але свідоцтво про
право власності на спадщину у вигляді
вказаної частки будинку не оформив.
ОСОБА_7 помер і спадкоємцями є ОСОБА_2 -
дружина, ОСОБА_4 - син і ОСОБА_3 - дочка.
Вони також прийняли спадщину.

Відповідач по зустрічному позову
ОСОБА_1 позов не визнав з тих підстав, що
ОСОБА_5 заповідала все своє майно двом
синам, а не одному ОСОБА_7, як
стверджують позивачі по зустрічному
позову.

В судовому засіданні встановлене
наступне.

Спірними є 22100 частин житлового будинку
АДРЕСА_1, які зареєстровані на ім'я
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до заповіту, посвідченого
10.03.1982 року нотаріусом Одинадцятої
Харківської нотаріальної контори,
ОСОБА_5 заповідала все належне їй майно
своїм синам - ОСОБА_6 і ОСОБА_7 в рівних
частках кожному.

Відповідно до відповіді Одинадцятої
Харківської нотаріальної контори
№871/02-14 від 31.01.2014 року ОСОБА_6 і ОСОБА_7 у
шестимісячний строк подали до
нотаріальної контори зави про
прийняття спадщини після померлої
матері і 13.04.1994 року була відкрита
спадкова справа, а 12.12.1997 року вони
отримали свідоцтва про спадщину на
грошові заощадження з відсотками, що
знаходились в Ощадбанку. Свідоцтво про
право власності на спадщину у вигляді
частки спірного будинку їм не
видавались.

Ст. 549 ЦК України 1960 року, якій діяв на
час відкриття спадщини після померлої
ОСОБА_5, визнається, що спадкоємець
прийняв спадщину, якщо він протягом
шести місяців з часу відкриття
спадщини подав до державної
нотаріальної контори за місцем
відкриття спадщини заяву про прийняття
спадщини.

Оскільки ОСОБА_6 подав до державної
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини за заповітом після
померлої матері ОСОБА_5 у встановлений
строк і отримав свідоцтво на частку
спадщини, то він вважається таким, що
прийняв спадщину повністю, в тому числі
і у вигляді частки спірного будинку, а
тому він є власником спадкового майна,
в тому числі і на частку житлового
будинку АДРЕСА_1, яка зареєстрована на
ім'я ОСОБА_5.

Спадкоємцями після померлої ОСОБА_5 за
заповітом є два сини, які прийняли
спадщину, а тому їх долі в спадковому
майні є рівними, тобто кожному належить
по 11100 частину будинку в порядку
спадкування за заповітом.

Таким чином ОСОБА_6 є власником 11100
часток житлового будинку АДРЕСА_1 в
порядку спадкування за заповітом після
матері ОСОБА_5.

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 і після нього
залишилась спадщина в вигляді 11200
частин житлового будинку АДРЕСА_1.

Спадкоємцем першої черги після нього є
один син ОСОБА_1, який фактично вступив
в управління і володіння спадковим
майном, а тому у відповідності до п. 1 ч. 1
ст. 549 ЦК України 1961 року, який діяв на
час відкриття спадщини, він вважається
таким, що прийняв спадщину.

З урахуванням наведеного суд
задовольняє основний позов і визнає за
ОСОБА_1 право власності на 11/100 частин
житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за законом після батька
ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

В задоволенні зустрічного позову суд
відмовляє з тих підстав, що позивачка
ОСОБА_2 не довела суду, що вона є єдиним
спадкоємцем після померлого чоловіка
ОСОБА_7.

Як вбачається з відповіді Одинадцятої
Харківської державної нотаріальної
контори №870/02-14 від 31.01.2014 року після
померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 біла відкрита
спадкова справа за заявами дружини
ОСОБА_2, сина ОСОБА_4 і дочки ОСОБА_3 і
вказані спадкоємці отримали свідоцтва
на частку спадкового майна померлого.

Також позивачка по зустрічному позову
ОСОБА_2 не надала суду належних доказів
того, що її чоловіку ОСОБА_7 в спірному
будинку належала 14 частина.

Керуючись ст. ст. 11, 60, 213-215 ЦПК України,
суд -

ВИРІШИВ:

Основний позов задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
11/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 в
порядку спадкування за законом після
батька ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

В задоволенні зустрічного позову
ОСОБА_2, ОСОБА_3 і ОСОБА_4 відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до
апеляційного суду Харківської області
особами яки брали участь в судовому
засіданні протягом 10 днів з дня
проголошення рішення суду, а особами
яки не брали участь в судовому
засіданні протягом того ж строку з дня
отримання копії рішення суду.

Суддя: