Провадження № 2/361/243/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2014 року Броварський
міськрайонний суд Київської області в
складі:

головуючої судді
Маценко Н.П.

при секретарі
Телепі Т.А.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду м. Бровари
цивільну справу за позовом ОСОБА_1,
ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про
відшкодування матеріальних
збитків-витрат на відновлювальні
роботи та моральної шкоди

в с т а н о в и в:

У листопаді 2013 року ОСОБА_1,
ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулися до суду із
даним позовом, в якому з урахуванням
уточнень просять стягнути солідарно із
ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на свою користь кошти
для проведення відновлювальних робіт
пошкодженого майна в розмірі 6627,40 грн.
та моральної шкоди в сумі 1218 грн. на
кожного, витрати на правову допомогу в
розмірі 5513,60 грн. та сплачені судові
витрати.

В обґрунтування своїх вимог
позивачі посилаються на те, що вони є
співвласниками квартири АДРЕСА_1.

05.08.2013 року біля 3 год. ночі
внаслідок пошкодження сантехнічного
обладнання у квартирі відповідачів,
відбулося залиття належного їм на
праві власності житла. При цьому
зруйновано облицювання стелі, повністю
залито перегородки керамічної плитки,
пошкоджено гіпсокартонну перегородку
між ванною кімнатою та туалетом.

Представниками КП
«Броваритепловодоенергія» проведено
обстеження їх квартир та встановлено,
що залиття сталося внаслідок
пошкодження крану, який самостійно
встановлений на стояку.

Згідно із звітом про оцінку вартості
матеріального збитку вартість
проведення відновлювальних ремонтних
робіт станом на 12.09.2013 року, необхідних
для усунення наслідків пошкодження
внутрішнього оздоблення квартири
АДРЕСА_1 складає 5033 грн. Вартість
дослідження становить 900 грн. та
вартість телеграми виклику на
проведення незалежної оцінки - 44,40 грн.

Далі зазначає, що після залиття вода
стояла під ванною, у ванній кімнаті
з'явився неприємний запах у результаті
чого вони змушені були придбати
вентилятор вартістю 650 грн.

Крім того, неправомірними діями
відповідачів їм завдано моральну
шкоду, що полягає у розладі нормального
життя, нервової напруги та переживань,
з приводу втрачених якостей житла,
неможливістю проживання в квартирі
після залиття, необхідності вчиняти
дії пов'язані з проведенням
відновлювального ремонту квартири та
неможливості врегулювання питання
мирним шляхом. Розмір завданої
моральної шкоди оцінюють в розмірі 1218
грн. на кожного. З підстав
відшкодування завданої матеріальної
та моральної шкоди змушені звернутися
до суду.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_3
позовні вимоги підтримала, пояснила, що
причиною залиття їх квартири стало
самовільне встановлення відповідачами
неякісного крану, до якого відсутній
доступ у стіні. ОСОБА_5 була присутня
при проведенні незалежної оцінки
вартості завданої шкоди, з усіма
пошкодженнями ознайомлена, однак до
цього часу завданої шкоди не
відшкодувала.

Уточнила, що відповідачі протягом
15 років проживають у квартирі АДРЕСА_2.
ОСОБА_4 є членом сім'ї ОСОБА_5, який
користується квартирою та має нести
відповідальність нарівні із власником.
Просить позов задовольнити.

Представник позивачів ОСОБА_6 позовні
вимоги та пояснення дані ОСОБА_3
підтримала, просить позов задовольнити
у повному обсязі.

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у судове
засідання не з'явилися, подали заяви із
проханням слухати дану справу у їх
відсутності, позовні вимоги
підтримують, просять задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_7
позовні вимоги не визнав, пояснив, що
факт вини ОСОБА_5 є недоведеним.
Відповідач ОСОБА_4 зареєстрований по
місту Києву, у зв'язку із погіршенням
стану здоров'я тимчасово проживає у м.
Бровари. Самого факту залиття
відповідачка не заперечує, однак
причини затоплення не встановлені.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання
не з'явився, про день і час розгляду
даної справи повідомлявся належним
чином, про причини неявки суд не
повідомив, заяв про розгляд справи за
його відсутності до суду не направив.
Суд розглядає дану справу на підставі
наявних в ній даних.

Вислухавши пояснення позивачки,
представника позивачів, заперечення
представника відповідача, пояснення
свідка, дослідивши письмові матеріали
справи, суд встановив такі факти та
відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова
шкода, завдана майну фізичної особи
відшкодовується в повному обсязі,
особою, яка її завдала, якщо особа
доведе, що шкода завдана не з її вини, то
вона звільняється від її
відшкодування.

Судом встановлено, що позивачам по
даній справі на праві приватної
власності належить АДРЕСА_1, про що
свідчить свідоцтво про право власності
на житло.

Згідно із довідкою № 497 від 29.10.2013 року,
виданої КП «ЖЕК № 5» кватира АДРЕСА_2 є
приватною, власником житлової площі є
ОСОБА_5 та значиться в ній
зареєстрованою.

З матеріалів справи вбачається, що
05.08.2013 року в квартирі АДРЕСА_1 виявлено
наслідки залиття: на стіні ванної
кімнати та туалету пошкоджено
гіпсокартон.

Згідно із актом про залиття, аварію, що
трапилась на системі центрального
опалення, гарячого, холодного
водопостачання або водовідведення від
05.08.2013 року, затвердженим головним
інженером КП
«Броваритепловодоенергія» причиною
залиття являється вихід з ладу крана у
квартирі № 36, який встановлений
самостійно та самовільно на стояк
холодної води. Для усунення пошкоджень
після залиття необхідно замінити
ушкоджені гіпсокартонові конструкції.

Згідно із Правилами надання послуг з
централізованого опалення, постачання
гарячої та холодної води і
водовідведення мешканець квартири
несе повну відповідальність за
інженерні комунікації, які розташовані
у його квартирі.

Заперечуючи проти вини
відповідачки ОСОБА_5 її представник
зазначає про недоведеність даного
факту.

Разом з тим, суд не може
погодитися із такими твердженням та
вважає їх надуманими з огляду на ті
обставини, що вина сторони відповідача
є підтвердженою актом про залиття від
05.08.2013 року.

Відповідно до п.2.3.6 Правил
утримання жилих будинків та
прибудинкових територій, затверджених
наказом Державного комітету України з
питань житлово-комунального
господарства № 76 від 17.05.2005 року, у разі
залиття, аварії квартир складається
відповідний акт, типова форма якого
міститься у додатку № 4 до зазначених
Правил. Відповідно до типового акту та
роз'яснень Міністерства з питань
житлово-комунального господарства
України щодо ремонту квартири після
залиття в акті залиття квартири
повинно бути відображено: дата
складання акта (число, місяць, рік);
прізвище, ініціали та займані посади
членів комісії; прізвище, ім'я, по
батькові власника (наймача, орендаря)
квартири, що зазнала шкоди; адреса
квартири, поверх, форма власності;
прізвище, ім'я, по батькові власника
(наймача, орендаря) квартири, з вини
якого сталося залиття; адреса квартири,
поверх, форма власності; характер
залиття та його причини; завдана
матеріальна шкода (обсяги необхідного
ремонту приміщень квартири, перелік
пошкоджених внаслідок залиття речей та
їх орієнтовна вартість); висновок
комісії щодо встановлення вини особи,
що вчинила залиття.

Згідно з ст.ст.10, 60 ЦПК України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених цим Кодексом.
Наявність або відсутність вини
встановлюється на підставі доказів
сторін, якими відповідно до ч.2 ст.57 ЦПК
України є пояснення сторін, третіх
осіб, їхніх представників, допитаних як
свідків, показань свідків, письмових
доказів, речових доказів, висновків
експертів.

Відсутність своєї вини відповідно до
вимог ч.2 ст.1166 ЦК України має доводити
заподіювач шкоди, а не позивач має
доводити наявність вини відповідача,
хоча він не позбавлений цього права.

Акт про залиття від 05.08.2013 року є
належним та допустимим доказом, при
цьому стороною відповідача не надано
доказів, які б спростовували висновки
вищевказаного акту.

Допитаний у судовому засіданні
свідок ОСОБА_8 пояснив, що відповідач
ОСОБА_4 проживає у квартирі ОСОБА_5 Час
від часу бачить його на балконі, так як
мешкає по сусідству. Зі слів позивачки
ОСОБА_3 йому відомо про залиття
квартири останньої з вини мешканців
квартири № 36, які не бажають
відшкодовувати завдану шкоду.

Враховуючи ту обставину, що ОСОБА_5 є
власником квартири № 36 та відповідно
особою винною у заподіянні шкоди
позивачам, суд приходить до висновку
про відшкодування майнової та
моральної шкоди саме з неї. У позові до
ОСОБА_4, суд вважає за доцільне
відмовити, оскільки будь-яких доказів,
які б свідчили про те, що він є винним у
заподіянні шкоди не наведено. При цьому
подані позивачами докази проживання
ОСОБА_4 у квартирі ОСОБА_5 та
перебування останніх у шлюбі, не дають
суду підстав для солідарної
відповідальності у даному випадку. На
думку суду ОСОБА_5 як власник майна,
зобов'язана була вживати заходів щодо
контролю за технічним станом належного
їй майна.

Відповідно до звіту про оцінку збитків,
завданих власнику квартири внаслідок
залиття від 12.09.2013 року розмір
матеріального збитку, заподіяний
конструктивними елементами квартири №
33 внаслідок залиття, що сталося за
адресою АДРЕСА_1 складає 5033 грн.

Суд приймає за основу вказаний розмір
майнової шкоди, оскільки він є
підтверджений належним доказом.

Згідно із товарним чеком від 12.09.2013 року
оплата за оцінку збитків внаслідок
залиття складає 900 грн., що сплачені
позивачами.

У рахунок телекомунікаційних
послуг та відправки цінного листа
позивачами сплачено 44,40 грн. та 14,16 грн.,
що також відносяться до майнової шкоди
та підлягають стягненню із ОСОБА_5

Щодо вимог про стягнення грошових
коштів сплачених для придбання
вентилятора в розмірі 650 грн., то в їх
задоволенні слід відмовити, оскільки
доцільності його придбання судом не
встановлено, а позивачами не доведено.
Крім того, суд відшкодовує реальну
завдану шкоду.

Згідно п. 3 ч.2 ст. 23 ЦК України,
моральна шкода полягає у душевних
стражданнях, яких фізична особа
зазнала у зв'язку із знищенням чи
пошкодженням її майна.

Частиною 1 ст.1167 ЦК України
визначено, що моральна шкода, завдана
фізичній або юридичній особі
неправомірними рішеннями, діями чи
бездіяльністю, відшкодовується особою,
яка її завдала, за наявності її вини,
крім випадків, встановлених частиною
другою цієї статті.

Постановою Пленуму Верховного Суду
України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову
практику в справах про відшкодування
моральної (немайнової ) шкоди» у абз. 2 п.
5 роз'яснено, що суд має з'ясувати, чим
підтверджується факт заподіяння
потерпілому моральних чи фізичних
страждань, за яких обставин і якими
діями (бездіяльністю) вони завдані,
ступінь вини заподіювача, яких
моральних чи фізичних страждань зазнав
потерпілий, в якій грошовій сумі чи в
якій матеріальній формі він оцінює
пов'язані з ними витрати та з чого при
цьому виходить, а також інші обставини,
які мають значення для вирішення.

При визначенні розміру моральної шкоди
судом враховується відношення
відповідачки ОСОБА_5 до вчиненого нею
неправомірного діяння, небажання
добровільно відшкодувати завдану
шкоду, а також ту обставину, що позивачі
за захистом свого порушеного права
змушені були звертатися до суду. А тому
з урахуванням вищевикладеного, суд
знаходить суму моральної шкоди, яка
підлягає задоволенню в розмірі 300 грн.
на кожного. Такий розмір, на думку суду,
є співмірним із розміром майнової
шкоди, виваженим та справедливим. В
іншій частині вимог про стягнення
моральної шкоди слід відмовити, так як
вони є завищеними та виходять за рамки
розумності.

У рахунок відшкодування витрат на
правову допомогу позивачі просять
стягнути із відповідачів на їх користь
кошти в розмірі 5513,60 грн.

Правилами ст. 84 ЦПК України витрати,
пов'язані з оплатою правової допомоги
адвоката або іншого фахівця в галузі
права, несуть сторони крім випадків
надання безоплатної правової допомоги.

Згідно із ч. 1 ст. 56 ЦПК України правову
допомогу може надавати особа, яка є
фахівцем у галузі права і за законом
має право на надання правової допомоги.
Вона допускається до участі в розгляду
справи ухвалою суду за заявою особи,
яка бере участь у справі.

ОСОБА_6 приймала участь при розгляді
даної справи як адвокат (свідоцтво на
право зайняття адвокатською
діяльністю містить у матеріалах
справи) на підставі угоди про надання
юридичної допомоги.

Разом з тим, подану позивачами
квитанцію про сплату адвокатських
послуг в розмірі 5513,60 грн., суд не може
вважати належним платіжним документом,
який свідчить саме про перерахування
вказаних коштів в заявленому розмірі. А
тому з урахуванням наведеного у
задоволенні позову в частині стягнення
витрат на правову допомогу слід
відмовити.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України
стягненню із відповідача підлягає
судовий збір, що визначений
пропорційно до розміру задоволених
позовних вимог в розмірі 229,40 грн.

На підставі викладеного та
керуючись ст. ст. 23, 1166, 1167 ЦК України, ст.
ст. 10, 60, 88, 212-215 ЦПК суд, -

в и р і ш и в:

позов задовольнити частково.

Стягнути із ОСОБА_5,
ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка
проживає за адресою АДРЕСА_2 на користь
ОСОБА_1 завдану майнову шкоду в розмірі
1997 (одна тисяча дев'ятсот дев'яносто
сім) грн. 19 коп., моральну шкоду в
розмірі 300 (триста) грн. та судовий збір
в розмірі 76 (сімдесят шість) грн. 46 коп.

Стягнути із ОСОБА_5,
ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка
проживає за адресою АДРЕСА_2 на користь
ОСОБА_2 завдану майнову шкоду в розмірі
1997 (одна тисяча дев'ятсот дев'яносто
сім) грн. 19 коп., моральну шкоду в
розмірі 300 (триста) грн. та судовий збір
в розмірі 76 (сімдесят шість) грн. 46 коп.

Стягнути із ОСОБА_5,
ідентифікаційний номер НОМЕР_1, яка
проживає за адресою АДРЕСА_2 на користь
ОСОБА_3 завдану майнову шкоду в розмірі
1997 (одна тисяча дев'ятсот дев'яносто
сім) грн. 19 коп., моральну шкоду в
розмірі 300 (триста) грн. та судовий збір
в розмірі 76 (сімдесят шість) грн. 46 коп.

В іншій частині позову відмовити.

у позові ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
ОСОБА_4 про відшкодування матеріальних
збитків-витрат на відновлювальні
роботи та моральної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржено
протягом десяти днів з дня його
проголошення шляхом подачі
апеляційної скарги через Броварський
міськрайонний суд Київської області.

Суддя
Н. П. Маценко