ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/238/14-ц
провадження №
У Х В А Л А

"25" лютого 2014 р. Дарницький районний
суд м. Києва у складі:

головуючого судді:Басалаєвої А.В.при
секретарі:Деак Ю.В.за участю
представника
заявника:ОСОБА_14представника
позивача:Діхтяренка Я.А.розглянувши у
відкритому судовому засіданні в м.
Києві в приміщенні суду заяву
представника ОСОБА_6 ОСОБА_14 про
перегляд заочного рішення у справі за
позовом Публічного акціонерного
товариства "Банк Форум" до ОСОБА_6, яка
діє в своїх інтересах та в інтересах
неповнолітніх ОСОБА_9, ОСОБА_10, треті
особи: Орган опіки та піклування
Дарницької районної в місті Києві
державної адміністрації, Дарницькій
районний відділ ГУ ДМС у м.Києві, ВДВС
Дарницького РУЮ у місті Києві про
зняття з реєстрації та виселення

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою про
перегляд заочного рішення у справі за
позовом Публічного акціонерного
товариства "Банк Форум" до ОСОБА_6, яка
діє в своїх інтересах та в інтересах
неповнолітніх ОСОБА_9, ОСОБА_10, треті
особи: Орган опіки та піклування
Дарницької районної в місті Києві
державної адміністрації, Дарницькій
районний відділ ГУ ДМС у м.Києві, ВДВС
Дарницького РУЮ у місті Києві про
зняття з реєстрації та виселення.

Вказаним заочним рішенням виселено
ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_9,
ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_3 з
квартири, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1

В обґрунтування поданої заяви вказує
на те, що відповідач не знала про дату
та час проведення судового засідання
та не була належним чином повідомлена,
не мала можливості бути присутньою в
судовому засіданні та надати свої
заперечення на позовну заяву.

В судовому засіданні представник
заявника підтримав свої вимоги та
просив їх задовольнити. Представник
позивача по справі заперечував проти
задоволення заяви.

Дослідивши матеріали справи,
вислухавши пояснення представників
позивача та заявника суд вважає
встановленими наступні обставини
справи та відповідні їм
правовідносини.

При ухвалені заочного рішення суд
виходив з того, що відповідно до умов
Кредитного договору №0315/07/01-Z від 14
вересня 2007 року (далі - Кредитний
договір) Відповідач отримала у
Позивача кредит за програмою "Кредит
під заставу нерухомості" у вигляді
невідновлюваної кредитної лінії з
лімітом 260 000, 00 дол. США (двісті
шістдесят тисяча доларів 00 центів).
Кредит надавався по 14 вересня 2017 року. З
метою забезпечення вимог Позивача 14
вересня 2007 року до Кредитного договору
було укладено Договір іпотеки між
Позивачем та Відповідачем.

Предметом іпотеки є нерухоме майно, а
саме квартира АДРЕСА_1, яка належить
Іпотекодавцю.

10 лютого 2009 року у зв'язку з
невиконанням умов Кредитного договору,
приватним нотаріусом Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_12
вчинено виконавчий напис №363 на
Договір іпотеки від 14 вересня 2007 року,
згідно якого звернуто стягнення на
предмет іпотеки, а саме квартиру
АДРЕСА_1.

30 липня 2009 року ВДВС Дарницького РУЮ в
м. Києві відкрито виконавче
провадження про звернення стягнення на
предмет іпотеки, а саме: трикімнатної
квартири, АДРЕСА_1 в рахунок погашення
заборгованості в сумі 2 251 410,57грн. та 26
січня 2010 року складено Акт опису й
арешту майна (а.с.16-20).

Відповідно довідки Ф-3 виданої ОСББ
"Авангард-Добробут" від 21 травня 2012
року, за вказаною адресою, а саме:
АДРЕСА_1, зареєстровані наступні
громадяни: ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_9
ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.25).

20 листопада 2012 року Службою у справах
дітей Дарницької районної
адміністрації надано відповідь №3599 на
лист ВДВС Дарницького РУЮ у м. Києві, що
надійшов 12 листопада 2012 року за вих.
№64261 про надання дозволу на реалізацію
квартири та повідомлено, що з метою
дотримання житлових прав і
охоронюваних законом інтересів дітей
такий дозвіл надається після надання
повного пакету документів, батьками
дітей (а.с.26).

14 травня 2013 року на адресу Відповідача
направлені письмові вимоги про
звільнення Предмета іпотеки протягом
одного місяця з дня отримання вимоги
(отримані Відповідачем 18 травня 2013
року, що підтверджується
повідомленнями про вручення поштового
відправлення) (а.с.27-32). Однак станом на 1
липня 2013 року кредит Відповідачем
погашений не був, житлове приміщення не
звільнене.

Згідно з частинами першою, третьою
статті 33 Закону України "Про іпотеку" у
разі невиконання або неналежного
виконання боржником основного
зобов'язання іпотекодержатель вправі
задовольнити свої вимоги за основним
зобов'язанням шляхом звернення
стягнення на предмет іпотеки .

Право іпотекодержателя на звернення
стягнення на предмет іпотеки також
виникає з підстав встановлених статтею
12 цього Закону України "Про іпотеку".
Звернення стягнення на предмет іпотеки
здійснюється на підставі рішення суду,
виконавчого напису нотаріуса або
згідно з договором про задоволення
вимог іпотекодержателя.

Відповідно до частин першої та другої
статті 40 Закону України "Про іпотеку"
звернення стягнення на переданий в
іпотеку житловий будинок чи житлове
приміщення є підставою для виселення
всіх мешканців, за винятком наймачів та
членів їх сімей. Виселення проводиться
в порядку встановленому законом. Після
прийняття рішення про звернення
стягнення на передані в іпотеку
житловий будинок чи житлове приміщення
шляхом позасудового врегулювання на
підставі договору всі мешканці
зобов'язані на письмову вимогу
іпотекодержателя або нового власника
добровільно звільнити житловий
будинок чи житлове приміщення протягом
одного місяця з дня отримання цієї
вимоги. Якщо мешканці не звільняють
житловий будинок або житлове
приміщення у встановлений або інший
погоджений сторонами строк
добровільно, їх примусове виселення
здійснюється на підставі рішення суду.

Пунктом 43 постанови Пленуму Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 30 березня 2012 року №5 "Про
практику застосування судами
законодавства при вирішенні спорів, що
виникають із кредитних правовідносин"
передбачено, що примусове виселення
здійснюється на підставі рішення суду
тільки за певних умов: якщо мешканці
добровільно не звільнили житловий
будинок чи житлове приміщення, на яке
звернуто стягнення як на предмет
іпотеки, протягом одного місяця з дня
отримання письмової вимоги
іпотекодержателя або нового власника
або в інший погоджений сторонами строк.

Таким чином, встановлено факт
порушення прав Позивача, а тому суд
вважав за необхідне виселити ОСОБА_6,
ОСОБА_9 та ОСОБА_10 з квартири, що
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Судові засідання по справі були
призначені на 14 серпня 2013 року, 23 жовтня
2013 року, 4 грудня 2013 року. В судовому
засіданні 23 жовтня 2013 року був
присутнім представник відповідача
(а.с.70). Судом вирішено відкласти
розгляд справи на 4 грудня 2013 року, про
що представник відповідача був
належним чином повідомлений (а.с.71). В
судове засідання 4 грудня 2013 року
представник відповідача не з'явився. Не
було в судових засіданнях й
відповідача.

Відповідно до частини першої статті 232
Цивільного процесуального кодексу
України заочне рішення підлягає
скасуванню, якщо судом буде
встановлено, що відповідач не з'явився
в судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин і
докази, на які він посилається, мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

Зі змісту вказаної норми випливає, що
скасування заочного рішення судом, що
його ухвалив, можливе у випадку
встановлення судом двох обставин:
відповідач не з'явився в судове
засідання, в якому ухвалено заочне
рішення, та не повідомив про причини
неявки з поважних причин; докази, на які
він посилається, мають істотне
значення для правильного вирішення
справи.

Суд розцінює неявку відповідача в
судові засіданні без поважних причин
затягуванням розгляду справи.

Судом, враховано, що в силу вимог
частини першої статті 6 Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод, кожен при вирішенні судом
питання щодо його цивільних прав та
обов'язків має право на судовий розгляд
упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення
правосуддя покладається, в першу чергу,
на відповідні державні судові органи.
Розумність тривалості судового
провадження оцінюється в залежності
від обставин справи та з огляду на
складність справи, поведінки сторін,
предмету спору. Нездатність суду
ефективно протидіяти недобросовісно
створюваним учасниками справи
перепонам для руху справи є порушенням
частини першої статті 6 даної Конвенції
(§ 66 69 рішення Європейського суду з прав
людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова
проти України").

Європейський суд з прав людини в
рішенні від 10 липня 1984 року у справі
„Гінчо проти Португалії" передбачив,
що держави-учасниці Ради Європи
зобов'язані організовувати свою
правову систему таким чином, щоб
забезпечити додержання положень
частини першої статті 6 Конвенції та
вимог щодо судового розгляду упродовж
розумного строку.

При цьому вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки держави, а й осіб,
які беруть участь у справі. Так,
Європейський суд з прав людини в
рішенні від 7 липня 1989 року у справі
„Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти
Іспанії" зазначив, що сторона
зобов'язана демонструвати готовність
брати участь на всіх етапах розгляду,
що стосуються безпосередньо його,
утримуватися від використання
прийомів, які пов'язані із зволіканням
у розгляді справи, а також максимально
використовувати всі засоби
внутрішнього законодавства для
прискорення процедури слухання.

Дані обставини враховано судом при
ухвалені даного рішення, оскільки
перевищення розумних строків розгляду
справ становить порушення прав,
гарантованих частиною першою статті 6
Конвенції про захист прав і основних
свобод людини.

Суд не вважає, що обставини на які
посилається заявник мають істотне
значення для правильного вирішення
справи.

За таких обставин суд не вбачає
наявності підстав для скасування
заочного рішення від 4 грудня 2013 року у
справі № 753/11200/13.

Враховуючи викладене вище та керуючись
статтями 231, 232 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Заяву про перегляд заочного рішення
залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня
проголошення цієї ухвали.

Заочне рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку на
апеляційне оскарження. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

СУДДЯ
А.В.БАСАЛАЄВА