Справа № 573/2447/14-ц
Номер провадження 2/573/605/14
РІШЕННЯ

іменемУкраїни

18 грудня 2014 року Білопільський
районний суд Сумської області в складі:

головуючої судді
Терещенко О. І.,

з участю секретаря
Кислої Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті Білопіллі
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Коршачинської сільської ради
Білопільського району Сумської
області, треті особи: Білопільська
державна нотаріальна контора,
Улянівська державна нотаріальна
контора Білопільського району
Сумської області про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

20 листопада 2014 року ОСОБА_1 звернулась
до суду з позовом до Коршачинської
сільської ради Білопільського району
Сумської області про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини, мотивуючи свої
вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її
батько ОСОБА_2 Після його смерті
відкрилась спадщина на все належне
йому майно, зокрема, на земельну частку
(пай) розміром 2,99 в умовних кадастрових
гектарах без визначення меж цієї
частки в натурі у землі, яка перебуває у
колективній власності КСП "Промінь". За
життя ОСОБА_2 заповіту не складав. Інших
спадкоємців після смерті ОСОБА_2, окрім
позивачки, немає. На даний час ОСОБА_1
має намір прийняти спадщину, що
залишилась після смерті батька, але при
зверненні з заявою до нотаріуса було
встановлено, що нею пропущений
шестимісячний строк для звернення з
заявою про прийняття спадщини.
Причиною пропуску встановленого
законом строку для прийняття спадщини
позивачка зазначила скрутне
матеріальне становище та відсутність
постійного заробітку. Посилаючись на
викладене, ОСОБА_1 звернулась до суду з
вказаним позовом і просила визначити
їй додатковий строк для подання заяви
нотаріусу про прийняття спадщини.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 та
її представник ОСОБА_3 не з'явились,
ОСОБА_3 направив суду заяву про розгляд
справи без його, позовні вимоги
підтримує повністю.

Представник відповідача -
Коршачинської сільської ради
Білопільського району Сумської
області в судове засідання не з'явився,
причини неприбуття суду не повідомив,
хоча належним чином був сповіщений про
день, час і місце розгляду справи.

Представник третьої особи -
Білопільської державної нотаріальної
контори в судове засідання не з'явився,
від завідувача нотаріальної контори
Ковальової Л.Б. надійшла заява про
розгляд справи без участі їх
представника.

Представник третьої особи -
Улянівської державної нотаріальної
контори Білопільського району в судове
засідання не з'явився, причини
неприбуття суду не повідомив, хоча
належним чином був сповіщений про день,
час і місце розгляду справи..

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у
разі неявки в судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи в
разі якщо розгляд справи здійснюється
судом за відсутності осіб, які беруть
участь у справі, фіксування судового
процесу за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

За таких обставин суд вважає за можливе
розглянути справу без участі сторін за
наявними в справі доказами та без
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу відповідно до вимог
ч.2 ст.197 ЦПК України.

Повно, всебічно та об'єктивно
дослідивши наявні у справі докази та
оцінивши їх у сукупності, суд приходить
до висновку, що позовна заява підлягає
задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що дівоче прізвище
позивачки ОСОБА_1 було ОСОБА_2, а її
батьком був нині покійний ОСОБА_2, що
підтверджується свідоцтвом про
народження позивачки та про укладення
шлюбу (а.с. 6).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
(а.с.6).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась
спадщина на все належне йому майно,
зокрема, на земельну частку (пай)
розміром 2,99 в умовних кадастрових
гектарах без визначення меж цієї
частки в натурі у землі, яка перебуває
у колективній власності КСП "Промінь"
(а.с. 8).

Згідно ч.1 ст.529. ЦК УРСР, який діяв на
час відкриття спадщини визначено, що
при спадкоємстві за законом
спадкоємцями першої черги є, в рівних
частках, діти (у тому числі усиновлені),
дружина і батьки (усиновителі)
померлого. До числа спадкоємців
першої черги належить також дитина
померлого, яка народилася після його
смерті.

Згідно ст. 549 ЦК УРСР, який діяв на час
відкриття спадщини визнається, що
спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в
управління або володіння спадковим
майном;

2) якщо він подав державній
нотаріальній конторі за місцем
відкриття спадщини заяву про прийняття
спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні
бути вчинені протягом шести місяців з
дня відкриття спадщини.

Статтею 550 ЦК УРСР було встановлено, що
строк для прийняття спадщини,
встановлений статтею 549 цього Кодексу,
може бути продовжений судом, якщо він
визнає причини пропуску строку
поважними. Спадщина може бути
прийнята після закінчення
зазначеного строку і без звернення
до суду при наявності згоди на це
всіх інших спадкоємців, які прийняли
спадщину.

За життя ОСОБА_2 заповіту не складав,
інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2,
окрім позивачки, немає.

Згідно п.4,5 "Прикінцевих та перехідних
положень" Цивільного кодексу України
встановлено, що Цивільний кодекс
України застосовується до цивільних
відносин, що виникли після набрання ним
чинності.

Щодо цивільних відносин, які виникли до
набрання чинності Цивільним кодексом
України, положення цього Кодексу
застосовуються до тих прав і
обов'язків, що виникли або продовжують
існувати після набрання ним чинності.

Правила книги шостої Цивільного
кодексу України застосовуються також
до спадщини, яка відкрилася, але не була
прийнята ніким із спадкоємців, до
набрання чинності цим Кодексом.

На даний час ОСОБА_1 має намір прийняти
спадщину, що залишилося після смерті
батька ОСОБА_2, тому звернулась до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини. Але з'ясувалось, що
нею пропущений шестимісячний строк для
звернення з даною заявою.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України
передбачено, що за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття
спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
прийняття спадщини.

Згідно п. 24 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30 травня 2008
року №7 "Про судову практику у справах
про спадкування" особа, яка не прийняла
спадщину в установлений законом строк,
може звернутися до суду з позовною
заявою про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини
відповідно до частини третьої статті
1272 ЦК.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий
строк для подання заяви про прийняття
спадщини, суд не повинен вирішувати
питання про визнання за ним права на
спадщину.

З наданої Сумською районною державною
нотаріальною конторою інформації
вбачається, що після смерті ОСОБА_2,
який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, спадкова
справа не заводилась (а.с. 17-18).

Так як позивачка на час відкриття
спадщини мала скрутне матеріальне
становище, має мінливий заробіток, нею
був пропущений шестимісячний строк для
звернення з заявою про прийняття
спадщини після смерті батька ОСОБА_2

Суд вважає причини пропуску 6-ти
місячного строку для подання заяви про
прийняття спадщини позивачкою
поважними, а тому їй необхідно
визначити додатковий строк тривалістю
в три місяці з дня набрання чинності
рішенням суду.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 529,549-550 ЦК УРСР, ст.ст. 1258, 1266, 1272 ЦК
України, ст.ст. 4, 10, 60, 209, 213, 215 ЦПК
України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для
подання заяви про прийняття спадщини
за законом після смерті батька ОСОБА_2,
який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, тривалістю три
місяці з дня набрання чинності
рішенням суду.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду Сумської області
через Білопільський районний суд
шляхом подачі апеляційної скарги
протягом 10 днів з моменту його
проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні в судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом 10 днів з дня отримання його
копії.

Суддя