РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

643/21382/13-ц

2/643/1179/14

21.01.2014 Московський районний суд м.
Харкова в складі:

головуючого - Скотаря А.Ю.;

при секретарі - Кречетовій М.А.;

у відкритому судовому засіданні в
приміщенні суду в м. Харкові
розглянувши цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя
особа: приватний нотаріус Харківського
міського нотаріального округу ОСОБА_5
про надання додаткового строку для
прийняття спадщини, встановлення факту
родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в
якому зазначив, що квартира АДРЕСА_1 на
праві спільної сумісної власності
зареєстрована за ОСОБА_6, ОСОБА_2 (1-й
відповідач), ОСОБА_3 (2-й відповідач) та
ОСОБА_4 (3-й відповідач).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 (чоловік 1-го
відповідача, батько позивача та 2-го
відповідача). До його смерті між
сторонами була домовленість, що
спадщину після батька приймуть сестра
та матір, яка в наступному складе
заповіт на ім'я позивача, отже йому не
має необхідності приймати спадщину
після батька.

Матір позивача, ОСОБА_2, після смерті
чоловіка звернулась до нотаріуса з
заявою про прийняття спадщини, проте їй
було відмовлено у прийнятті заяви, так
як виявилось, що шлюб між ними
розірвано ще 07.12.1973. Про це позивач не
знав, так як на той час був малолітнім, а
батьки продовжували проживати однією
сім'єю як чоловік та дружина, до самої
смерті батька.

Після отримання 10.12.2013 повторного
свідоцтва про розірвання шлюбу між
батьками, позивач 13.12.2013 звернувся до
нотаріуса з заявою про прийняття
спадщини після батька, проте листом від
тієї ж дати нотаріус повідомив
позивача що ним пропущено строк для
подання відповідної заяви і
рекомендовано звернутись до суду.

Крім того, у свідоцтві про смерть
батька прізвище останнього записано як
ОСОБА_7, тоді як прізвище позивача
відповідно до паспорта - ОСОБА_2, що
перешкоджає оформленню спадщини.

Позивач просить визнати причини
пропуску строку для прийняття спадщини
поважними, надати додатковий строк для
цього та встановити факт родинних
відносин між ним та померлим ОСОБА_7, як
між сином та батьком.

В суді позивач підтримав заявлені
вимоги та дав пояснення відповідно до
обставин, викладених в позові.
Додатково ОСОБА_1 пояснив, що
успадкування матір'ю та сестрою в
рівних частках батькової частки в
спірній квартирі повинно було
позбавити позивача необхідності двічі
оформлювати спадщину, а саме після
батька, а потім, за заповітом, після
матері. На теперішній час отримання
спадщини після батька йому необхідно
для можливості безперешкодного
потрапляння до спірної квартири з
метою відвідування матері, яка там
мешкає, так як 2-й відповідач і члени
його сім'ї чинять перешкоди в цьому.

ОСОБА_2 позовні вимоги визнала в
повному обсязі та підтвердила
обставини, на які послався позивач.

2-й та 3-й відповідачі проти задоволення
позову заперечували, показавши що
жодної домовленості між ними та
позивачем стосовно спірної квартири не
було. Позивач на протязі тривалого часу
через суперечки з матір'ю і батьком не
спілкувався з ними і поновив відносини
з матір'ю лише після смерті батька, на
похоронах якого був присутнім. Причини,
з яких позивач вчасно не звернувся до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини вважають не
поважними та надуманими.

Третя особа до суду не з'явилась,
причини неявки не повідомила, що не є
перешкодою для розгляду справи за її
відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи,
заслухавши сторони, встановив наступні
обставини і відповідні їм
правовідносини.

З оглянутого в судовому засіданні
паспорта позивача вбачається, що його
прізвище «ОСОБА_1».

Відповідно до свідоцтва про
народження, складеного російською
мовою і виданого 02.10.1959 Пісочинською
селищною радою Харківської області
прізвище ім'я та по батькові позивача,
який народився 20.09.1959, записані
«ОСОБА_1», а його батьків - «ОСОБА_8 та
ОСОБА_9 (а.с. 5).

Згідно витягу з Державного реєстру
актів цивільного стану громадян про
реєстрацію народження, сформованого
25.01.2012 батьками ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, є
ОСОБА_1 і ОСОБА_10 (а.с. 6).

В повторному свідоцтві про розірвання
шлюбу прізвище батька позивача також
записане «ОСОБА_1», разом з тим з листа
приватного нотаріуса Харківського
міського нотаріального округу ОСОБА_5
вбачається, що до спадкової справи
залучена копія свідоцтва про смерть
ОСОБА_7, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

ОСОБА_3 не заперечує, що позивач є її
рідним братом і вони мають одних й тих
самих батьків, проте як саме написане
прізвище позивача в його паспорті, їй
не відомо.

У суду немає підстав ставити під сумнів
пояснення позивача і надані ним
документи. Розбіжності в написанні
прізвища його батька в свідоцтві про
смерть та прізвища позивача в паспорті
мають місце, проте це не спростовує
спорідненості зазначених осіб, отже
суд вважає доведеним, що ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_11, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Сторонами не заперечуються, отже не
підлягають доказуванні ті обставини,
що квартира АДРЕСА_1 на праві спільної
сумісної власності зареєстрована за
померлим ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та
ОСОБА_4; що ОСОБА_7 є батьком позивача та
ОСОБА_3 і відповідно до свідоцтва про
смерть помер ІНФОРМАЦІЯ_2; що сторони
були обізнані про смерть батька і були
присутніми на похованні останнього.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її. Частиною 3 зазначеної
статті передбачено, що спадкоємець,
який постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

ОСОБА_1 на час відкриття спадщини, яким
відповідно до ст. 1220 ЦК України є смерть
особи, мав інше, ніж спадкодавець місце
реєстрації і з останнім разом не
проживав, що підтверджується відміткою
про реєстрацію в паспорті позивача,
довідкою з місця проживання про склад
сім'ї та прописку (а.с. 9).

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати
нотаріусу заяву про прийняття
спадщини. Така заява, відповідно до ч. 1
ст. 1270 ЦК України, повинна бути подана
протягом 6 місяців з часу відкриття
спадщини.

В силу ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання заяви про
прийняття спадщини.

ОСОБА_1 зазначає, що звертатись до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини після смерті батька
він взагалі не збирався, так як мав
домовленість з матір'ю про прийняти
останньою спадщини після чоловіка і
заповідання в наступному цього майна
йому, проте дізнавшись, що матір не
зможе успадкувати майно після батька,
одразу звернувся до нотаріальної
контори.

Таким чином, позивач будучи обізнаним
про своє право прийняти спадщину після
смерті батька, не маючи перешкод для
цього, легковажно поставився до цього
факту і, добровільно допустивши
бездіяльність, фактично відмовився від
спадщини.

Отже, викладені в позовній заяві
обставини щодо причин пропуску строку
для прийняття спадщини суд не вважає
поважними і не може задовольнити позов
в цій частині. Разом з тим позов в
частині встановлення факту родинних
відносин, враховуючи викладене вище,
повинен бути задоволений.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 61, 209, 212-215, 218 ЦПК
України, ст.ст. 1220, 1268-1270, 1272 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Встановити, що ОСОБА_7, померлий
ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1, який зареєстрований в
АДРЕСА_2

В іншій частині в задоволенні позову
відмовити.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Харківської області через
Московський районний суд м. Харкова
шляхом подання в 10-денний строк з дня
проголошення рішення апеляційної
скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутніми у судовому засіданні
під час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом 10 днів з моменту отримання
його копії.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
А.Ю. Скотар