Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

21 січня 2014 року Білоцерківський
міськрайонний суд Київської області у
складі:

головуючого судді - Гапоненко А. П.
,

при секретарі - Миронова Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з
вказаним позовом, посилаючись на те, що
між нею та відповідачем був укладений
шлюб, який зареєстрований 24 квітня 2009
року, відділом РАЦС Житомирського
міського управління юстиції, актовий
запис № 426. Від даного шлюбу дітей
немає.

За твердженнями позивачки сторони
мають різні погляди на життя, в сім'ї
відсутні взаємоповага та
взаємопорозуміння одне до одного.
Позивачка втратила до відповідача
почуття та повагу і не бажає надалі
перебувати з відповідачем в шлюбі. На
протязі останнього року сторони
проживають окремо і збереження їхньої
сім»ї є не доцільним. А тому позивачка
просила шлюб, укладений між нею та
відповідачем розірвати.

В судове засідання позивачка не
з'явилася, надала через канцелярію
суду заяву, в якій просила слухати
справу у її відсутність, позовні вимоги
підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, про день, час і місце розгляду
справи був належним чином
повідомлений, про що свідчить
оголошення у пресі, причини неявки суду
не повідомив, заяв про відкладення
розгляду справи до суду не надходило.

Згідно ст.. 224 ЦПК України, у разі неявки
в судове засідання відповідача, який
належним чином повідомлений і від
якого не надійшло повідомлення про
причини неявки або якщо зазначені ним
причини визнані неповажними, суд може
ухвалити заочне рішення на підставі
наявних у справі доказів, якщо позивач
не заперечує проти такого вирішення
справи.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали
справи, прийшов до висновку, що позов
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

В судовому засіданні встановлено, в
силу різниці характерів та поглядів на
життя спільне життя між сторонами є
неможливим, сімейно-шлюбних відносин
не підтримують.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає,
що примирення між сторонами неможливе,
спільних дітей немає, тому подальше
спільне життя і збереження шлюбу
суперечить інтересам обох із подружжя.

Згідно з вимогами ст. 112 СК України суд
з'ясовує фактичні взаємини подружжя,
дійсні причини позову про розірвання
шлюбу та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання
шлюбу, якщо буде встановлено, що
подальше спільне життя подружжя і
збереження шлюбу суперечило б
інтересам одного з них, що мають
істотне значення.

Відповідно до ст.. 113 Сімейного кодексу
України, особа, яка змінила своє
прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу,
має право після розірвання шлюбу
надалі іменуватися цим прізвищем або
відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки позивачка при реєстрації
шлюбу змінила прізвище, вона має право
відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 88 Цивільного
процесуального кодексу України, суд
присуджує стороні, на користь якої
ухвалено рішення, понесені нею судові
витрати з другої сторони.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 110, 112 Сімейного кодексу України,
ст.ст. 81, 88, Цивільного процесуального
кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між Москалюк ОСОБА_1 та ОСОБА_2,
зареєстрований 24 квітня 2009 року
відділом РАЦС Житомирського міського
управління юстиції, актовий запис № 426
- розірвати.

Копію рішення направити в відділ РАЦС
Білоцерківського міськрайонного
управління юстиції в Київської
області.

Після розірвання шлюбу залишити
позивачці шлюбне прізвище - ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 -
229,40 грн. - сплачені нею витрати за
судовий збір.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
судового рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Рішення суду може бути оскаржено
шляхом подачі апеляційної скарги до
апеляційного суду Київської області
через Білоцерківський міськрайонний
суд протягом десяти днів з дня
проголошення рішення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя А. П. Гапоненко