Справа № 502/1364/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2014 року
м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської
області у складі :

судді Балана М.В.,

при секретарі Урсул Г.К.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовною
заявою

Публічного акціонерного товариства
«Енергопостачальна Компанія
Одесаобленерго»

до

ОСОБА_1

стягнення заборгованості за
необліковану електричну енергію,

ВСТАНОВИВ :

Публічне акціонерне товариство
«Енергопостачальна Компанія
Одесаобленерго» (далі по тексту - ПАТ
«ЕК Одесаобленерго») звернулось до
Кілійського районного суду з позовом
до ОСОБА_1 про стягнення суму
нарахованого збитку на підставі Акту
про порушення Правил користування
електричною енергією від 11.12.2013 року. В
позовній заяві зазначено, що
відповідач є споживачем ПАТ
«Одесаобленерго», відповідно до
особового рахунку НОМЕР_2. 11.12.2013 року,
під час перевірки дотримання
відповідачем Правил користування
електроенергією було встановлено
порушення Правил «не враховує
лічильний механізм». Жодних пояснень,
зауважень до акту споживачем не
внесено, заяв на адресу позивача не
надходило, що свідчить про повну згоду
з виявленим порушенням. За
результатами проведеного засідання
комісії по розгляду Акту про порушення
позивачем оформлено протокол №113 та
видано рахунок на оплату вартості
необлікованої електричної енергії на
суму 638,11гривень по акту №027314,
розраховану відповідно до Методики
затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006
року №562 із змінами.

Представник позивача в судове
засідання не з'явився, але подав до
канцелярії Кілійського районного суду
Одеської області заяву, в якій просить
розглянути справу без їх участі,
позовні вимоги підтримує в повному
обсязі.

Відповідач, у судове засідання не
з`явився, однак від нього надійшла
заява про те, що позов РЕМ визнає, не
згоден з сумою розрахунку по акту,
просить зменшити суму збитків, а також
розглянути справу за його відсутності.

На підставі письмових заяв позивача та
відповідача суд ухвалює рішення за
відсутності сторін, на підставі
наявних у справі доказів, без
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу, в порядку,
передбаченому ст. ст. 169, 197 ЦПК України.

Дослідивши надані письмові докази та
розглянувши справу в межах заявлених
позовних вимог, судом достовірно
встановлено такі факти та відповідні
їм правовідносини:

Відповідно до ст. 213 ЦПК України,
рішення суду повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення, яким
суд, виконавши всі вимоги цивільного
судочинства, вирішив справу згідно із
законом. Обґрунтованим є рішення,
ухвалене на основі повно і всебічно
з'ясованих обставин, на які сторони
посилаються як на підставу своїх вимог
і заперечень, підтверджених тими
доказами, які були досліджені в
судовому засіданні.

У відповідності зі ст. 55 Конституції
України права і свободи людини і
громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено
право особи на захист свого цивільного
права у разі його порушення, невизнання
або оспорювання. Кожна особа має право
звернутися до суду за захистом свого
особистого немайнового або майнового
права та інтересу. Одним із способів
захисту права, встановлених цивільним
законодавством, є, зокрема, його
визнання.

Згідно зі ст. 57 ЦПК України доказами є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких суд встановлює наявність або
відсутність обставин, що обґрунтовують
вимоги і заперечення сторін, та інших
обставин, які мають значення для
вирішення справи.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України
належними є докази, які містять
інформацію щодо предмета доказування.
Сторони мають право обґрунтовувати
належність конкретного доказу для
підтвердження їхніх вимог або
заперечень. Суд не бере до розгляду
докази, які не стосуються предмета
доказування.

Як зазначено у ч. 2 ст. 59 ЦПК України
обставини справи, які за законом мають
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 61 ЦПК України
обставини, визнані сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі, не
підлягають доказуванню.

Так судом достовірно встановлено, що
ОСОБА_1 є споживачем електричної
енергії ПАТ «Одесаобленерго» в
житловому будинку АДРЕСА_1 за особовим
рахунком НОМЕР_2.

11.12.2013 року працівниками позивача в
житловому будинку АДРЕСА_1, було
встановлено порушення п.48.53 правил
користування електричною енергією, а
саме: не враховує лічильний механізм,
що підтверджується актом про порушення
№027314 від 11.12.2013 року.

Відповідно протоколу № 113 від 31.12.2013
року засідання комісії по розгляду
акту № 027314 від 11.12.2013 року про порушення
Правил користування електричною
енергією, рішенням комісії визначена
сума збитків з розрахунку за період з
26.06.2013 року по 11.12.2013 року за 169 днів з
тривалістю роботи обладнання 24 години
на добу.

Згідно наданого позивачем розрахунку
кількості недоврахованої
електроенергії та її вартості № 0027314
визначена кількість недоврахованої
безобліково спожитої електроенергії і
її вартість за період з 26.06.2013 року по
11.12.2013 року складає 638,11 грн.

Зідно ст. 525, 526 ЦК України зобов'язання
має виконуватися належним чином
відповідно до умов договору та вимог
цього Кодексу, інших актів цивільного
законодавства, а за відсутності таких
умов та вимог - відповідно до звичаїв
ділового обороту або інших вимог, що
звичайно ставляться. Одностороння
відмова від зобов'язання або
одностороння зміна його умов не
допускається, якщо інше не встановлено
договором або законом.

Відповідно до статті 714 ЦК України, за
договором постачання енергетичними та
іншими ресурсами через приєднану
мережу одна сторона (постачальник)
зобов'язується надавати другій стороні
(споживачеві, абонентові) енергетичні
та інші ресурси, передбачені договором,
а споживач (абонент) зобов'язується
оплачувати вартість прийнятих
ресурсів та дотримуватись
передбаченого договором режиму її
використання, а також забезпечити
безпечну експлуатацію енергетичного
та іншого обладнання.

Пунктом 53 Правил, затверджених
постановою Кабінету Міністрів України
26.07.1999 року № 1357, встановлено, що у разі
виявлення представником
енергопостачальника порушення
споживачем правил користування
електричною енергією, у тому числі
фактів розкрадання електричної
енергії, складається акт, який
підписується представником
енергопостачальника та споживачем.
Один примірник акта вручається
споживачу, другий залишається у
енергопостачальника. Споживач має
право внести до акта свої зауваження. У
разі відмови споживача від підпису в
акті робиться позначка про відмову. Акт
вважається дійсним, якщо його
підписали три представники
енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник
має право відключити споживача від
електропостачання (у випадках,
передбачених пунктом 35 цих Правил), а
також визначити величину збитків,
завданих йому протиправними діями
споживача.

Розмір завданих енергопостачальнику
збитків розраховується відповідно до
оформленого акта про виявлення
порушення за добовою величиною
розрахункового споживання електричної
енергії за кількістю днів з дня
останнього контрольного зняття
представником енергопостачальника
показань чи технічної перевірки
приладу обліку до моменту усунення
порушення за тарифами (цінами) для
населення, що діяли у період, за який
нараховується розмір збитків, але не
більше терміну позовної давності.

Розмір відшкодування збитків,
заподіяних енергопостачальнику
внаслідок користування електричною
енергією, обчислюється відповідно до
методики, затвердженої НКРЕ.

Відповідно до Методики визначення
обсягу та вартості електричної
енергії, не облікованої внаслідок
порушення споживачами правил
користування електричною енергією,
затвердженої Постановою Національної
комісії регулювання електроенергетики
України від 4 травня 2006 року N 562, обсяг
електричної енергії, не облікованої
внаслідок порушення ПКЕЕ
розраховується на підставі акта
порушень, який складається відповідно
до передбаченої ПКЕЕ процедури.
Розрахунок обсягу та вартості
необлікованої електричної енергії
здійснюється: за тарифами для
споживачів відповідної групи та класу
напруги, які діяли під час порушення
споживачем ПКЕЕ; за величиною
розрахункового добового споживання
електричної енергії (Wдоб, кВт·год.); за
кількістю днів, протягом яких
споживання електричної енергії
здійснювалося з порушен ням вимог ПКЕЕ.

Для визначення розміру відшкодування
збитків зазначеною методикою
передбачено, що при виявленннні
порушеня ПКЕЕ тривалість роботи
електричного обладнання визначається
за згодою сторін, під час складення
акта порушень із зазначенням в акті,
але не менше 8 год.

Згідно розрахунку, позивач розрахував
кількість спожитої без обліку
електроенергії за період з 26.06.2013 року
по 11.12.2013 року за 169 днів з тривалістю
роботи обладнання 24 години на добу.

Відповідно до п.3.3.а Методики
розрахунок вартості необлікованої
електричної енергії здійснюється за
кількістю днів, якщо споживач
установив пристрій, що занижує покази
приладу обліку, учинив інші дії, що
призвели до споживання необлікованої
електричної енергії, виявити які
представники постачальника
електричної енергії під час проведення
контрольного огляду приладу обліку
мали можливість, споживачу робиться
перерахунок за спожиту електричну
енергію з дня останнього контрольного
огляду приладу обліку до дня виявлення
порушення, але не більше загальної
кількості днів за шість календарних
місяців, що передували дню виявлення
порушення.

Беручи до уваги вищевикладене, суд
вважає, що кількість спожитої без
обліку електро енергії підлягає
визначенню за 42 дня, що передували дню
виявлення порушення, а саме: з 30.10.2013
року по 11.12.2013 року з тривалістю роботи
обладнання 24 годин на добу, що складає
168 гривень 80 копійок.

У відповідності до ст. 22 ЦК України
особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у
зв'язку зі знищенням або пошкодженням
речі, а також витрати, які особа зробила
або мусить зробити для відновлення
свого порушеного права (реальні
збитки).

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова
шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з
урахуванням обставин справи суд за
вибором потерпілого може зобов'язати
особу, яка завдала шкоди майну,
відшкодувати її в натурі (передати річ
того ж роду і такої ж якості, полагодити
пошкоджену річ тощо) або відшкодувати
завдані збитки у повному обсязі. Розмір
збитків, що підлягають відшкодуванню
потерпілому, визначається відповідно
до реальної вартості втраченого майна
на момент розгляду справи або
виконання робіт, необхідних для
відновлення пошкодженої речі.

Судом достовірно встановлено, що між
сторонами існують зобов`язальні
правовідносини з поставки електричної
енергії, які відповідачем не
виконуються належним чином, що
вбачається з наданих позивачем доказів
по справі, внаслідок чого порушене
право позивача згідно ст. 16 ЦК України
підлягає захисту, в зв'язку з чим суд
задовольняє позов часково та вважає
таким, що підлягає стягненню на користь
позивача суму відшкодування 168,80
гривень.

Згідно положень статті 60 ЦПК України -
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно зі ст. 79 ЦПК України судові
витрати складаються з судового збору
та витрат, пов'язаних з розглядом
справи. Розмір судового збору, порядок
його сплати і звільнення від сплати
встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні,
на користь якої ухвалено рішення, суд
присуджує з другої сторони понесені
нею і документально підтверджені
судові витрати. Якщо позов задоволено
частково, судові витрати присуджуються
позивачеві пропорційно до розміру
задоволених позовних вимог, а
відповідачеві - пропорційно до тієї
частини позовних вимог, у задоволенні
яких позивачеві відмовлено.

Оскільки позов ПАТ «ЕК Одесаобленерго»
про стягнення заборгованості
задоволено частково, відповідно і
позов про стягнення з відповідача на
користь позивача судових витрат
підлягає частковому задоволенню,
пропорційно до розміру задоволених
позовних вимог виходячи із розрахунку:
168,80 * 100 / 638,11= 26,45%.

При зверненні до суду позивачем було
сплачено 243 гривень 60 копійок судового
збору, що підтверджується платіжним
дорученням №64 від 22.05.2014 року. Таким
чином з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ЕК
Одесаобленерго» підлягає стягненню
сплачений позивачем судовий збір,
пропорційно до розміру позовних вимог,
які підлягають задоволенню, а саме: 243,60
* 26,45 % = 64,43 гривні.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 81, 88, 209, 212-215, 218
ЦПК України,-

ВИРІШИВ :

Позовну заяву Публічного акціонерного
товариства «Енергопостачальна
компанія Одесаобленерго» -
задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП
НОМЕР_1, на користь Публічного
акціонерного товариства
«Енергопостачальна компанія
Одесаобленерго» 168 гривень 80 копійок
збитків завданих спожитою, але
неврахованою електроенергією.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП
НОМЕР_1, на користь Публічного
акціонерного товариства
«Енергопостачальна компанія
Одесаобленерго» 64,43 гривень судового
збору, сплаченого позивачем при
зверненні з позовом до суду.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Одеської області через Кілійський
районний суд шляхом подачі в 10-денний
строк з дня проголошення рішення
апеляційної скарги. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні
у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя Кілійського районного суду М.
В. Балан