печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2014 року Печерський районний
суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Цокол Л.І. ,

при секретарі - Насурлаєва К.
Е.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про встановлення порядку
користування квартирою,

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва
звернувся позивач ОСОБА_1 до ОСОБА_3 з
вимогою про встановлення порядку
користування квартирою АДРЕСА_1
наступним чином: виділити у
користування ОСОБА_1, житлові кімнати
площами 16,0 та 17,7 кв.м. та балкон
розміром 0,8 кв.м.; виділити у
користування ОСОБА_2, житлову кімнату
площею 12,2 кв. м.; у спільному
користуванні ОСОБА_1 і ОСОБА_2 залишити
місця загального користування: кухню
площею 7,1 кв. м., вбиральню площею 1,5
кв.м., ванну кімнату площею 3,2 кв.м.,
коридор площею 10,0 кв. м, комору площею 1,2
кв. м. Свої позовні вимоги позивач
обгрунтовує тим, що, узв'язку з
погіршенням стосунків з відповідачем,
останній створює різного роду
незручності при проживанні у одній
квартирі, чим порушує її особистий
спокій.

У судове засідання з'явилися позивач
ОСОБА_1, яка позовні вимоги підтримала
та просила їх задовольнити. У судовому
засіданні пояснила,що спірна квартира
була придбана у зареєстрованому шлюбі
з відповідачем та після розірвання
шлюбу у 2012 р. рішенням Печерського
районного суду м. Києва від 26.11.2012 р. за
позивачем було визнано право
власності на 3/4 частини вказаної
квартири, а за відповідачем на 1/4.
Позивач зазначила, що під час
спільного проживання між ними склався
наступний порядок користування
кімнатами вказаної квартири: ОСОБА_1, та
її донька ОСОБА_4, проживають у суміжних
кімнатах, а відповідач займає окрему
кімнату площею 12,2 кв.м. Проте, останнім
часом між ними на ґрунті неприязних
стосунків виникли сварки стосовно
користування квартирою, оскільки
відповідач постійно вривається в
кімнати, які вона займає з донькою,
виламує замки і таким чином створює
різного роду незручності та порушує їх
особистий спокій. На спроби домовитися
про порядок користування житлом
Відповідач реагує агресивно і не бажає
дійти взаємної згоди.

У судове засідання з'явився відповідач
ОСОБА_2, який заперечував проти
пред'явленого позову, оскільки
запропонований порядок користування
квартирою, обмежить його право в
користуванні балконом. При цьому
відповідач незаперечував той факт, що
між ним та позивачем встановився
певний порядок користування квартирою,
а саме позивач та ОСОБА_4, проживають у
суміжних кімнатах, а він займає окрему
кімнату площею 12,2 кв.м.

Вислухавши позивача, відповідача,
дослідивши надані сторонами докази,
суд прийшов до наступного висновку.

Пункт 7 ст. 92 Конституції України
встановлює, що правовий режим
власності визначається виключно
законами України.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності
є непорушним. Ніхто не може бути
протиправно позбавлений цього права чи
обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України
власникові належать права володіння,
користування та розпорядження своїм
майном.

Згідно з ст. 319 ЦК України власник
володіє, користується, розпоряджається
своїм майном на власний розсуд.

Згідно ст. 356 ЦК України власність двох
чи більше осіб із визначенням часток
кожного з них у праві власності є
спільною частковою власністю.

Частинами 1 та 3 ст. 358 ЦК України
встановлено, що право спільної
часткової власності здійснюється
співвласниками за їхньою згодою. Кожен
із співвласників має право на надання
йому у володіння та користування тієї
частини спільного майна в натурі, яка
відповідає його частці у праві
спільної часткової власності. У разі
неможливості цього він має право
вимагати від інших співвласників, які
володіють і користуються спірним
майном, відповідної матеріальної
компенсації.

Згідно ч.2 ст. 386 ЦК України Власник, який
має підстави передбачати можливість
порушення свого права власності іншою
особою, може звернутися до суду з
вимогою про заборону вчинення нею дій,
які можуть порушити його право, або з
вимогою про вчинення певних дій для
запобігання такому порушенню.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник
майна має право вимагати усунення
перешкод у здійсненні ним права
користування та розпорядження майном.

Під час судового засідання було
встановлено наступне.

З 14 листопада 1986 р. позивач ОСОБА_1 та
відповідач ОСОБА_2 перебували у
зареєстрованому шлюбі, який було
розірвано за рішенням Печерського
районного суду м. Києва від 04 вересня 2012
року. Перебуваючи у шлюбі у них на праві
спільної сумісної власності була
квартира АДРЕСА_1. В подальшому згідно з
рішенням Печерського районного суду м.
Києва від 26 листопада 2012 року про поділ
спільно нажитого майна за ОСОБА_1,
визнано право власності на 3/4 вказаної
квартири, а за Відповідачем визнано
право власності на 1/4. На підставі
вказаного рішення позивачем було
зареєстровано право власності на її
частку квартири, що підтверджується
витягом з Державного реєстру речових
прав на нерухоме майно про реєстрацію
права власності №12864328.

Як вбачається з Технічного паспорту на
квартиру АДРЕСА_1, її загальна площа
становить 69,7 кв.м. Квартира складається
з трьох кімнат житловою площею 45,9 кв.м.,
у тому числі: 1-а кімната 12,2 кв.м., яка є
окремою, 2-а кімната 16,0 кв.м, 3-я кімната
17,7 кв.м., до того ж третя кімната є
прохідною, оскільки суміжна з другою.
Квартира обладнана балконом 0,8 кв.м.,
вихід до якого можливий лише з другої
кімнати. Крім того, квартира
складається з кухні площею 7,1 кв.м.,
вбиральні площею 1,5 кв.м., ванної
кімнати площею 3,2 кв.м, коридору площею
10,0 кв.м та комори площею 1,2 кв.м.

Згідно довідки Ф №3 структурного
підрозділу «Печерськжитло» КП
Печерського району в м. Києві №1566 від 16
липня 2014 року у вказаній квартирі
зареєстровані чотири особи: ОСОБА_2,
ОСОБА_1, ОСОБА_5 та ОСОБА_4.

Під час спільного проживання між
мешканцями вказаної квартири склався
наступний порядок користування
кімнатами: позивач та донька ОСОБА_4,
проживають у суміжних кімнатах, а
відповідач займає окрему кімнату
площею 12,2 кв.м.

Позивач є співвласником квартири
АДРЕСА_1, де площа кімнат, яку позивачка
просить виділити у її користування,
відповідає розміру належної позивачці
частки у праві спільної власності на
даний об'єкт нерухомого майна.

Таким чином, виходячи з розміру
житлової площі квартири, де частка
позивача фактично дорівнює 34, 425 кв.м, а
частка відповідача відповідає 11, 475
кв.м., суд вважає за доцільне виділити
у користування відповідача ізольовану
кімнату розміром, 12,2 кв.м, а в
користування позивача суміжні кімнати
площами 16,0 та 17,7 кв.м. Разом з тим,
враховуючи, що вихід на балкон, який
прилеглий до кімнати, яку займає
позивач (16,0 кв.м), і вихід на нього
можливий лише з вказаної кімнати, а
загальна сума площ кімнат, які виділити
у користування позивача не перевищують
її реальної частки у праві спільної
часткової власності на вказану
квартиру, вважаю за можливе виділити
також у користування позивача балкон
розміром 0,8 кв.м., що в свою чергу не
порушуватиме права власності як
позивача так і відповідача. Місця
загального користування: кухню,
вбиральню, ванну кімнату, коридор та
комору залишити в спільному
користуванні сторін.

Враховуючи все вищевикладене,
керуючись ст.ст. 317, 319, 356, 358, 386, 391 ЦК
України, , ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57, 60, 88, 213, 215 ЦПК
України ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Встановити порядок користування
квартирою АДРЕСА_1 наступним чином:

- виділити у користування ОСОБА_1,
житлові кімнати площами 16,0 та 17,7 кв.м.
та балкон розміром 0,8 кв.м. ;

- виділити у користування ОСОБА_2,
житлову кімнату площею 12,2 кв. м.

- у спільному користуванні ОСОБА_1 і
ОСОБА_2 залишити місця загального
користування : кухню площею 7,1 кв. м.,
вбиральню площею 1,5 кв.м., ванну кімнату
площею 3,2 кв.м., коридор площею 10,0 кв. м,
комору площею 1,2 кв. м.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
районний суд протягом десяти днів з дня
його проголошення.

Суддя
Цокол Л.І.