Справа № 369/1187/14-ц
УХВАЛА

30.05.2014 року
м.Київ

Києво-Святошинський районний суд
Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.

при секретарі Сохань Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1,
заінтересовані особи ОСОБА_2, ОСОБА_3
про встановлення факту належності
правовстановлюючого документу та про
встановлення факту, який має юридичне
значення, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2014 року ОСОБА_1 звернувся
до суду з даною заявою. Свої вимоги
мотивував тим, що він набув у власність
земельну ділянку на підставі
цивільно-правового договору, замовив
виготовлення державного акту на дану
земельну ділянку. 21 березня 2009 року
ОСОБА_2 за його дорученням отриманав
державний акт на право власності на
земельну ділянку на бланку ЯЖ №322256,
зареєстрованого за номером 48. За
отриманням дублікату державного акту
на дану земельну ділянку не звертався,
державний акт не скасовувався, не
визнався недійсним. В подальшому саме
на підставі даного державного акту він
відчужив земельну ділянку ОСОБА_2
Вказав, що при розгляді цивільної
справи за позовом ОСОБА_2 судовим
рішенням було встановлено, що на спірну
земельну ділянку було видано два
державні акти: ЯЖ №322256 та ЯЖ №202170. Тому
просив суд встановити факт належності
ОСОБА_1 правовстановлюючого документу,
а саме державного акту на право
власності на земельну ділянку на
бланку ЯЖ №322256, який був виданий 21
березня 2008 року та зареєстрований за
№48, який був єдиним документом, що
посвідчував його право власності на
земельну ділянку площею 1,4782га,
кадастровий номер :05:005:0029, цільове
призначення - для ведення особистого
селянського господарства, яка
розташована на території Гореницької
сільської ради Києво-Святошинського
району Київської області; встановити
факт, який має юридичне значення, а
саме: право власності ОСОБА_1 на
земельну ділянку площею 1,4782га,
кадастровий номер :05:005:0029, цільове
призначення - для ведення особистого
селянського господарства, яка
розташована на території Гореницької
сільської ради Києво-Святошинського
району Київської області - не могло
підтверджуватись таким
правовстановлюючим документом, як
державний акт на право власності на
земельну ділянку на бланку ЯЖ №202170,
який не міг бути виданий 21 березня 2008
року та зареєстрованим за номером
48, що суперечить зазначеному в
самому документі.

У судовому засіданні
представники ОСОБА_3 подали письмову
заяву про залишення заяви без розгляду
з-підстав наявності спору про право.

У судовому засіданні
представники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимоги
заяви підтримали. Зазначили, що в даній
справі відсутній спір про право, що
також відображено в ухвалі апеляційної
інстанції. Просили відмовити в
задоволенні заяви про залишення позову
без розгляду як з-підстав
необґрунтованості, так і через
порушення процесуального порядку
подачі відповідних заяв.

Заслухавши пояснення осіб, які
беруть участь в розгляді справи,
дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку про задоволення
поданої заяви.

Рішенням Києво-Святошинського
районного суду Київської області від 14
січня 2011 року відмовлено в задоволенні
позову ОСОБА_2 про визнання недійсним
державного акту на право власності на
земельну ділянку.

При розгляді справи встановлено,
що на підставі державного акту на право
власності на земельну ділянку ЯЖ №322256 -
15 липня 2009 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2
укладено договір купівлі-продажу
земельної ділянки площею 1,4782га,
кадастровий номер :05:005:0029, цільове
призначення - для ведення особистого
селянського господарства, яка
розташована на території Гореницької
сільської ради Києво-Святошинського
району Київської області.

На підставі державного акту на
право власності на земельну ділянку ЯЖ
№202170 - 16 липня 2009 року між ОСОБА_1, в
інтересах якого діяв ОСОБА_4, та ОСОБА_3
укладено договір купівлі-продажу
земельної ділянки площею 1,4782га,
кадастровий номер :05:005:0029, цільове
призначення - для ведення особистого
селянського господарства, яка
розташована на території Гореницької
сільської ради Києво-Святошинського
району Київської області.

В провадженні
Києво-Святошинського районного суду
Київської області перебуває цивільна
справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_5, треті особи відділ
Держземагенства Києво-Святошинського
району Київської області, ОСОБА_4,
реєстраційна служба
Києво-Святошинського районного
управління юстиції Київської області
про визнання недійсним договору
купівлі-продажу земельної ділянки,
скасування правовстановлюючого
документа та за зустрічним позовом
ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_1, треті особи
Відділ Держземагенства у
Києво-Святошинському районі Київської
області, ОСОБА_4 про визнання недійсним
договору купівлі-продажу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_4, ОСОБА_3, Реєстраційної
служби Києво-Святошинського районного
управління юстиції про визнання
недійсним договору купівлі-продажу
земельної ділянки, за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_4, ОСОБА_3, Реєстраційної служби
Києво-Святошинського районного
управління юстиції, ОСОБА_1 про
визнання дійсним договору
купівлі-продажу земельної ділянки, та з
зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1,
ОСОБА_2, треті особи, якій не заявляють
самостійних вимог щодо предмету спору:
Відділ Держземагенства у
Києво-Святошинському районі Київської
області, ОСОБА_4 про визнання недійсним
договору купівлі-продажу земельної
ділянки.

Відповідно до ст. 235 ЦПК України
якщо під час розгляду справи у порядку
окремого провадження виникає спір про
право, який вирішується в порядку
позовного провадження, суд залишає
заяву без розгляду і роз'яснює
заінтересованим особам, що вони мають
право подати позов на загальних
підставах.

У постанові пленуму Верховного суду
України «Про судову практику в справах
про встановлення фактів, що
мають юридичне значення» N 5 від 31
березня 1995 року передбачено, що в
порядку окремого провадження
розглядаються справи про встановлення
фактів, якщо: згідно з законом такі
факти породжують юридичні наслідки,
тобто від них залежить виникнення,
зміна або припинення особистих чи
майнових прав громадян; чинним
законодавством не передбачено іншого
порядку їх встановлення; заявник не
має іншої можливості одержати або
відновити загублений чи знищений
документ, який посвідчує факт, що має
юридичне значення; встановлення факту
не пов'язується з наступним вирішенням
спору про право. Наведений у ст.273 ЦПК
перелік фактів, які встановлюються
судом, не є вичерпним. За наявності
зазначених умов суд може
встановлювати й інші факти, що мають
юридичне значення, наприклад, факти
визнання батьківства щодо дітей, які
народилися до 1 жовтня 1968 року;
батьківства; реєстрації батьківства;
факти прийняття спадщини,
встановлення місця відкриття
спадщини та фактів володіння будівлею
на праві приватної власності. Суд може
встановлювати факти, які й за іноземним
законодавством тягнуть за собою
правові наслідки для заявника і
рішення суду необхідне заявникові для
застосування у відносинах з
громадянами інших держав (наприклад,
для вирішення питання про наявність
права на спадщину у особи, яка
законодавством України не віднесена до
кола спадкоємців за законом).

Оскільки встановлено, що судом
розглядається спір щодо даної
земельної ділянки, ОСОБА_3 та ОСОБА_2
оспорюють право власності набувачів за
договорами відповідно, наявність
взаємозв'язку між даною справою та
справою №2-599/12, що підтверджується і
заявою ОСОБА_6 про зупинення
провадження по справі, обґрунтування
щодо правомірності укладеного
правочину ОСОБА_2 також ґрунтуються і
на безпідставності та неправомірності
виданого іншого державного акту,
вирішення даної заяви впливатиме на
вирішення спору про право власності на
дану земельну ділянку, тому заява
ОСОБА_6 має бути залишена без розгляду,
а заінтересованим особам роз'яснюється
право на подачу позовної заяви на
загальних підставах.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 235
ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи
ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту
належності правовстановлюючого
документу та про встановлення факту,
який має юридичне значення - залишити
без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
подається до Апеляційного суду
Київської області через
Києво-Святошинський районний суд
Київської області протягом п'яти днів з
дня її проголошення.

Суддя