Провадження № 2/522/1414/13
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2014 року Приморський районний
суд м. Одеси в складі:

головуючого судді - Шенцевої О.П.,

при секретарі - Соболевій О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у залі суду м. Одеси заяву
представника Державної казначейської
служби України про роз`яснення рішення
суду, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Приморського районного суду
м. Одеси від 10.04.2013 року позов ОСОБА_1 до
Прокуратури Одеської області,
Державної казначейської служби
України, третя особа: прокуратура
Березівського району Одеської області
про стягнення матеріальної та
моральної шкоди – задоволено частково.
Вирішено стягнути з Державної
казначейської служби України за
рахунок коштів Прокуратури Одеської
області, шляхом списання з єдиного
казначейського рахунку, на користь
ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1000
(тисяча) грн. В задоволенні іншої
частини позову відмовлено.

Представник Державної казначейської
служби України звернувся до суду з
заявою, у якій просить роз’яснити
рішення Приморського районного суду
м.Одеси від 10.04.2013 року на виконання
якого виданий виконавчий лист
Приморського районного суду м. Одеси
від 04.07.2013 по справі 1522/20740/12, шляхом
зазначення з якого саме органу
підлягають стягненню кошти, а саме
моральна шкода у розмірі 1000 грн.

Вивчивши матеріали справи, надану
заяву, суд прийшов до висновку про її
задоволення.

У судовому засіданні встановлено, що на
виконанні в Головному управлінні
Державної казначейської служби
України в Одеській області (працівник
якого представляє інтереси Державної
казначейської служби України)
знаходиться виконавчий лист, виданий
Приморським районним судом м. Одеси
04.07.2013 по справі № 1522/20740/12 щодо
стягнення з Державної казначейської
служби України за рахунок коштів
Прокуратури Одеської області, шляхом
списання коштів з єдиного
казначейської рахунку моральної шкоди
в розмірі 1000 грн.

Відповідно до п. 2 Порядку виконання
рішень про стягнення коштів державного
та місцевих бюджетів або бюджетних
установ, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №
845 у редакції постанови Кабінету
Міністрів України від 30.01.2013р. №45 (далі
– Порядок), боржником визначаються
розпорядники (бюджетні установи) та
одержувачі бюджетних коштів, а також
підприємства, установи та організації,
рахунки яких відкриті в органах
Казначейства.

Відповідно до ч.2 п.4 Порядку, органи
Казначейства вживають заходів до
виконання виконавчих документів
протягом установленого строку. Однак,
під час виконання виконавчого листа,
виданого Приморським районним судом
м.Одеси від 04.07.2013 по справі № 1522/20740/12,
встановлена обставина, що унеможливлює
виконання вищевказаного виконавчого
документа.

Згідно зі ст. 96 ЦК України юридична
особа самостійно відповідає по своїм
зобов’язанням. Державна казначейська
служба України є окремою юридичною
особою, самостійно несе
відповідальність за своїми
зобов’язаннями, ніяких прав та
законних інтересів позивача не
порушувало, а тому представнику
Головного управління незрозуміло є
рішення в частині стягнення з
Державної казначейської служби
України, як з окремої юридичної особи
та як з суб’єкта господарювання. При
цьому незрозумілим є шлях стягнення, а
саме: „за рахунок коштів Прокуратури
Одеської області, шляхом списання
коштів з єдиного казначейської
рахунку...”

У зв’язку з вищезазначеним,
незрозуміло хто є боржником за
виконавчим листом Приморського
районного суду м. Одеси від 04.07.2013 по
справі №1522/20740/12 та з кого необхідно
проводити стягнення за вищевказаним
виконавчим документом.

Представник Державної казначейської
служби України наголошує на тому, що у
разі якщо боржником є Прокуратура
Одеської області, пунктом 6 частиною 1
статті 2 Бюджетним кодексом України
встановлено, що повноваження на
здійснення платежів з конкретною метою
в процесі виконання бюджету надаються
розпоряднику бюджетних коштів
відповідно до бюджетного призначення.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.22 Бюджетного кодексу
України для здійснення програм та
заходів, які проводяться за рахунок
коштів бюджету, бюджетні асигнування
надаються розпорядникам бюджетних
коштів. За обсягом наданих прав
розпорядники бюджетних коштів
поділяються на головних розпорядників
бюджетних коштів та розпорядників
бюджетних коштів нижчого рівня.

Відповідно до бюджетного
законодавства органи прокуратури є
розпорядниками бюджетних коштів
нижчого рівня і уповноважені на
отримання бюджетних асигнувань, взяття
бюджетних зобов'язань та здійснення
видатків з бюджету, тому шкода повинна
відшкодовуватись за рахунок коштів
Прокуратури Одеської області, яке має
гербову печатку, є окремою юридичною
особою, самостійне несе
відповідальність за свої дії
(бездіяльність), має відповідні рахунки
в Головному управлінні Державної
казначейської служби України в
Одеській області, стягнення з яких
можливо здійснити. Тобто шкода повинна
відшкодовуватись за рахунок бюджету,
передбаченого для цього органу, а
останній зобов'язаний вжити всіх
заходів щодо забезпечення відповідних
асигнувань.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України
моральна шкода, завдана фізичній або
юридичній особі неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю,
відшкодовується особою, яка її завдала,
за наявності її вини.

Також, ст. 1172 ЦК України передбачає, що
відповідальність за шкоду, завдану
фізичній чи юридичній особі рішеннями,
дією чи бездіяльністю працівника під
час виконання ним своїх трудових
(службових) обов’язків покладається на
юридичну особа, з якою цей працівник
перебуває у трудових правовідносинах.

Крім того, представник Державної
казначейської служби України зазначає,
що єдиний казначейський рахунок
відкрито у Державній казначейській
службі України в Національному банку
України для обліку коштів та
здійснення розрахунків в системі
електронних платежів Національного
банку України. Крім того, жодним
нормативним документом не передбачено,
що відшкодування шкоди, заподіяної
фізичним та юридичним особам внаслідок
незаконно прийнятих рішень, дій чи
бездіяльності органів дізнання,
досудового слідства, прокуратури і
суду, їх посадових чи службових осіб
під час здійснення ними своїх
повноважень здійснюється з єдиного
казначейського рахунку.

Згідно з ч. 2 п. 5 Порядку, під час
виконання виконавчих документів
органи Казначейства мають право
звертатися у передбачених законом
випадках до органу, який видав
виконавчий документ, щодо роз’яснення
рішення про стягнення коштів,
порушувати клопотання про
встановлення чи зміну порядку і
способу виконання такого рішення, а
також відстрочку та/або розстрочку
його виконання.

Відповідно до положень ст. 221
Цивільного процесуального кодексу
України, якщо рішення суду є
незрозумілим для осіб, які брали участь
у справі, або для державного виконавця,
суд за їхньою заявою постановляє
ухвалу, в якій роз’яснює свою рішення,
не змінюючи при цьому його змісту.

Враховуючи вищезазначене, з метою
належного виконання судового рішення
та для недопущення безпідставного
стягнення коштів Державної
казначейської служби України, яка не
спричиняла шкоду своїми діями і ні в
яких правовідносинах з позивачем не
перебувало, суд приходить до висновку
про задоволення заяви про роз`яснення
рішення суду.

Необхідно зазначити, що 01.01.2013 року
набрав чинності закон України про „Про
гарантії держави щодо виконання
судових рішень” від 05.06.2012 № 4901-VI.
Відповідно до ч. 1. ст. 3 вищевказаного
закону виконання рішень суду про
стягнення коштів, боржником за якими є
державний орган, здійснюється
Державною казначейською службою
України в межах відповідних бюджетних
призначень шляхом списання коштів з
рахунків такого державного органу, а в
разі відсутності у зазначеного
державного органу відповідних
призначень – за рахунок коштів,
передбачених за бюджетною програмою
для забезпечення виконання рішень
суду.

Механізм виконання рішень про
стягнення коштів державного та
місцевих бюджетів або боржників,
прийнятих судами, а також іншими
державними органами (посадовими
особами), які відповідно до закону
мають право приймати такі рішення
передбачено Порядком виконання рішень
про стягнення коштів державного та
місцевих бюджетів або боржників,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 03.08.2011 № 845 зі
змінами та доповненнями.

Крім того, п.п. 24 – 34 вищевказаного
Порядку передбачено повноваження
органів Державної казначейської
служби України на безспірне списання з
рахунків боржника, а у разі
неможливості здійснення такого
списання на протязі двох місяців, п. 33
цього Порядку передбачено направлення
документів з приводу на адресу
Державної казначейської служби
України для забезпечення виконання
рішень суду за рахунок коштів,
передбачених за бюджетною програмою.

У зв’язку з чим необхідно роз’яснити,
що стягнення моральної шкоди у розмірі
1000 грн., завданої ОСОБА_1 незаконними
діями (бездіяльністю) працівника
Прокуратури Одеської області, повинно
здійснюватися з рахунку винного органу
шляхом списання цієї суми органами
Державної казначейської служби
України.

На підставі вищевикладеного та
керуючись ст. 221 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву представника Державної
казначейської служби України про
роз`яснення рішення суду -
задовольнити.

Роз’яснити рішення Приморського
районного суду м. Одеси від 10 квітня 2013
року на виконання якої виданий
виконавчий лист Приморського
районного суду м. Одеси від 04.07.2013 по
справі 1522/20740/12, зазначивши наступне:
Стягнути з рахунку Прокуратури
Одеської області (65026, Одеська обл.,
місто Одеса, вул. Пушкінська, будинок 3,
) на користь ОСОБА_1 (657300,
АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер
НОМЕР_1) моральну шкоду у розмірі 1000
(тисяча) гривень шляхом списання цієї
суми органами Державної казначейської
служби України.

На ухвалу суду протягом п'яти днів з
моменту її проголошення, може бути
подана апеляційна скарга.

Суддя

17.09.2014