ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2014 р. Дарницький районний
суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Трусової Т.О.,

при секретарі Мінасян С.Г.,

з участю представників відповідача
ОСОБА_2, ОСОБА_3, розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа:
Головне управління юстиції у м. Києві,
про поновлення строків прийняття
спадщини та визнання свідоцтва про
право на спадщину за законом недійсним,
-

В С Т А Н О В И В:

В липні 2013 р. ОСОБА_4 звернулася до суду
з позовом до ОСОБА_5 про поновлення
строку прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та визнання недійсним
і скасування свідоцтва про право на
спадщину на спадкове майно померлого
ОСОБА_6

Позов обґрунтований наступним. З 9
липня 2004 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 перебували
у зареєстрованому шлюбі, від якого є
дочка ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1. Вони з
чоловіком проживали та були
зареєстровані у АДРЕСА_1. Зазначений
будинок належав на праві власності
батьку її чоловіка ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2
ОСОБА_6 помер, заповіту він не залишив.
Спадкоємцями першої черги після смерті
ОСОБА_6 були його дружина - відповідач
ОСОБА_5 та діти: дочка ОСОБА_3 та син
ОСОБА_7 На час смерті батька її чоловік
тяжко хворів, являвся інвалідом 1 групи
і постійно перебував на стаціонарному
лікуванні. Знаходячись практично в
лежачому стані, чоловік не мав
можливості своєчасно звернутися до
нотаріуса із заявою про прийняття
спадщини, так як вважав, що належна йому
частка у спадщині автоматично
переходить в його користування як
спадкоємця першої черги та особи, яка
має право на обов'язкову частку у
спадщині. При тому, що її чоловік від
свої частки у спадщині не відмовлявся,
його мати ОСОБА_5 скористалась хворобою
сина і оформила спадщину після смерті
чоловіка лише на себе. Таким чином
нотаріус Шістнадцятої Київської
державної нотаріальної контори
Шапченко М.І. видала відповідачу
свідоцтво про право на спадщину від 12
червня 2008 р., зареєстроване в реєстрі №
2-2563. 14 серпня 2012 р. її чоловік помер,
заповіту він не залишив. Спадкоємцями
першої черги після смерті чоловіка є
вона, її та померлого дочка і свекруха.
Оскільки чоловік після смерті батька
успадкував 1/3 частину будинку, кожен із
спадкоємців після смерті ОСОБА_7 має
право на 1/9 частину будинку.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_4 та
її представник ОСОБА_10 позов
підтримали посилаючись на те, що ОСОБА_7
після смерті батька в ІНФОРМАЦІЯ_3 не
відмовлявся від спадщини на користь
матері, оскільки з останньою у нього
були вкрай погані стосунки, і крім того
він тяжко хворів на ниркову
недостатність і не міг відвідати
нотаріуса для підписання такої заяви.

В останнє судове засідання позивач
ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_10 не
з'явилися без поважних причин, у зв'язку
з чим суд вважав за можливе розглянути
справу за їх відсутності.

Представники відповідача ОСОБА_2 та
ОСОБА_3 позов не визнали пославшись на
те, що ОСОБА_7 та його сестрою ОСОБА_3 14
грудня 2007 р. була складена заява про
відмову від спадщини після смерті
батька на користь матері ОСОБА_5,
посвідчена державним нотаріусом
Шістнадцятої Київської державної
нотаріальної контори Шапченко М.І.
Таким чином ОСОБА_7 протягом строку,
встановленого ст. 1270 ЦК України,
скористався наданим йому ст. 1273 ЦК
України правом відмовитися від
спадщини. Окрім того ОСОБА_7, незважаючи
на своє захворювання, в лежачому стані
не перебував, а проходив курс
програмного гемодіалізу амбулаторно
сеансами 3 рази на тиждень по 4 години.

Головне управління юстиції надало
заяву про розгляд справи за
відсутності його представника.

Заслухавши сторони, допитавши свідка
та дослідивши письмові докази, суд
вважає встановленими наступні
обставини і визначені відповідно до
них правовідносини.

ОСОБА_6 належав на праві власності
житловий будинок з надвірними
будівлями та спорудами АДРЕСА_1, що
підтверджується дублікатом свідоцтва
про право на особисту власність на
домоволодіння, виданого виконкомом
Дарницької районної ради м. Києва 22
березня 1985 р. (а.с. 90). 6 лютого 2006 р. право
власності ОСОБА_6 зареєстровано в
Київському міському бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об'єкти нерухомого майна
за реєстровим № 26307.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер (а.с. 83).
Внаслідок смерті ОСОБА_6 відкрилася
спадщина, що складу якої входять усі
права та обов'язки, що належали йому на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті (ст.
1218 ЦК України).

Оскільки заповіту ОСОБА_6 не залишив,
відповідно до ст. 1261 ЦК України його
дружина ОСОБА_5, син ОСОБА_7 та дочка
ОСОБА_3 як спадкоємці першої черги
отримали право на спадкування за
законом (а.с. 85, 86).

Ч. 1 ст. 1268 ЦК України надає спадкоємцю
за заповітом чи за законом право
прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. 1270 цього Кодексу для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що дружина
померлого ОСОБА_5 подала до
Шістнадцятої Київської державної
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини (а.с. 82), а діти
померлого ОСОБА_7 та ОСОБА_3 у
встановлений законом шестимісячний
строк від прийняття спадщини
відмовилися, що підтверджується їх
спільною заявою від 14 грудня 2007 р. (а.с.
83).

Доводи позивача про те, що ОСОБА_7 не
підписував вказану заяву
спростовуються даними висновку
судової почеркознавчої експертизи №
5705/5706/14-32 від 3 вересня 2014 р., згідно
якого підпис від його імені у заяві від
14 грудня 2007 р., адресованій
Шістнадцятій Київській державній
нотаріальній конторі, виконаний самим
ОСОБА_7 (а.с. 190-196).

Вказаний висновок узгоджується з
показаннями в суді державного
нотаріуса Шістнадцятої Київської
державної нотаріальної контори
Шапченко М.І. про те, що 14 грудня 2007 р.
ОСОБА_7 був присутній при складанні
заяви про відмову від спадщини після
смерті батька, прочитав її і особисто
підписав.

20 червня 2008 р. відповідно до вимог ст.ст.
1296, 1297 відповідачу ОСОБА_5 видано
свідоцтво про право на спадщину за
законом, відповідно до якого після
смерті ОСОБА_6 вона успадкувала
житловий будинок з надвірними
будівлями та спорудами АДРЕСА_1, (а.с. 92).

З урахуванням встановлених обставин
суд вважає встановленим, що при видачі
відповідачу свідоцтва про право на
спадщину право ОСОБА_7 на спадкування
порушене не було. Беручи до уваги, що
свідоцтво про право на спадщину за
законом видане в установленому законом
порядку дружині померлого ОСОБА_5, яка
після відмови від спадщини дітей
спадкодавця набула право на
спадкування усього належного її
померлому чоловіку майна, підстави для
визнання вказаного свідоцтва
недійсним відсутні.

Що стосується вимог про поновлення
строків прийняття спадщини, то вони не
ґрунтуються на законі і є
безпідставними.

Так відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України
за позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини.

Проте згідно з приписом ч. 3 ст. 1268 ЦК
України спадкоємець, який постійно
проживав разом із спадкодавцем на час
відкриття спадщини, і протягом
шестимісячного строку не заявив про
відмову від неї, вважається таким, що
прийняв спадщину.

З огляду на те, що чоловік позивача
ОСОБА_7, який проживав разом з батьком
на час відкриття спадщини, у
шестимісячний строк подав заяву про
відмову від спадщини, він вважається
таким, що відмовився від спадщини.

За таких обставин після смерті ОСОБА_7,
яка настала 14 серпня 2012 р. (а.с. 12),
позивач та її малолітня дочка як
спадкоємці першої черги, що постійно
проживали зі спадкодавцем на момент
його смерті, вважаються такими, що
прийняли спадщину, однак житловий
будинок АДРЕСА_1 до складу вказаної
спадщини не входить.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 11, 27, 60, 212, 213, 214, 215 ЦПК України,
суд, -

В И Р І Ш И В:

У позові ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про
поновлення строків прийняття спадщини
та визнання свідоцтва про право на
спадщину за законом недійсним
відмовити.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у в
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя: