Апеляційний суд
Житомирської області
Справа №278/5937/13-ц
Головуючий у 1-й інст. Зубчук
Інна Володимирівна Категорія 25
Доповідач Забродський
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2014 року колегія суддів
судової палати з розгляду цивільних
справ апеляційного суду Житомирської
області в складі:

головуючого судді: Забродського М.І.

суддів: Заполовського В.Й.,
Шевчук А.М.

з участю секретаря

судового засідання:
Кучерявого О.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Житомирі
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
Приватного акціонерного товариства
«Страхова Компанія «Провідна» про
стягнення страхового відшкодування

за апеляційною скаргою Приватного
акціонерного товариства «Страхова
Компанія «Провідна»

на рішення Житомирського районного
суду Житомирської області від 28 травня
2014 року,-

в с т а н о в
и л а :

У квітні 2012 року ОСОБА_2 звернулася до
суду із зазначеним позовом та просила
стягнути з відповідача на свою користь
страхове відшкодування в сумі 28 819 грн.,
пеню у розмірі 4 783 грн. 95 коп., 3% річних
на суму 393 грн. 20 коп., а всього 33 996 грн. 15
коп. та моральну шкоду в сумі 20 000 грн.

В обґрунтування позову зазначала, що 12
серпня 2010 року між нею та ПрАТ «СК
«Провідна» укладено договір
добровільного страхування майна та
відповідальності. Предметом
договору є її власний житловий будинок
в АДРЕСА_1

Внаслідок сильних опадів протягом
червня, липня 2011 року в підвалі
житлового будинку з'явилася вода, що
призвело до пошкоджень грибком
сходових клітин, стін та плитки. Тому 10
серпня 2011 року вона звернулася до
Житомирської філії ПрАТ «СК «Провідна»
з проханням виплатити страхове
відшкодування для відновлення
застрахованого майна.

Проте, добровільно виплатити кошти
відповідач відмовляється, оскільки
вважає що даний випадок не є страховим
і для сплати відшкодування за
заподіяну шкоду правових підстав
немає.

Крім того, ОСОБА_2 спричинена моральна
шкода. Визначаючи її розмір вона
врахувала ті негативні наслідки, які
настали у вигляді погіршення стану
здоров'я, тяжкість заподіяних збитків,
глибину моральних переживань та
вимушені зміни і незручності в її житті

Рішенням Житомирського районного суду
Житомирської області від 28 травня 2014
року позов задоволено частково.

Стягнуто з Приватного акціонерного
товариства «Страхова Компанія
«Провідна» на користь ОСОБА_2
компенсацію страхового відшкодування
в сумі 28 819 грн., 3% річних в сумі 393,20 грн.
та пеню в сумі 4 783,95 грн. та на користь
держави судовий збір в розмірі 339,96 грн.

В решті позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі Приватне
акціонерне товариство «Страхова
Компанія «Провідна» просить
скасувати рішення суду першої
інстанції та ухвалити нове про відмову
у задоволенні позову в повному обсязі.

Посилається на те, що рішення суду
першої інстанції є незаконним та
необґрунтованим, ухвалене з порушенням
норм матеріального та процесуального
права.

Вважає, що судом безпідставно
прийнятий до уваги кошторисний
рахунок, який не є доказом понесених
позивачем збитків, оскільки зазначений
документ не підтверджений належним
фінансовим документом про оплату і не
відповідає Закону України «Про
застосування реєстраторів
розрахункових операцій у сфері
торгівлі, громадського харчування та
послуг».

Районним судом неправильно
застосовано норми матеріального права,
а саме п.5 ст.26 Закону України «Про
страхування», п.п.15.2.5, 5.3.3, 5.6.11 Правил
страхування, п.п.22.2, 24.2 договору
страхування.

Зокрема в п. 22.2 договору страхування
зазначено, що страхувальник
зобов'язаний повідомити страховика про
настання страхового випадку в строк
двох робочих днів після того як це
стало йому відомо.

Оскільки позивачка в зазначений
строк не звернулася до відповідача
тому це стало підставою для відмови їй
у здійсненні страхових виплат.

Суд першої інстанції не звернув
увагу на те, що обов'язковою умовою
настання страхового випадку є не саме
по собі настання страхового ризику
(події, передбаченої умовами договору),
а страхової події передбаченої умовами
договору та результатом якої матиме
наслідок пошкодження чи знищення
застрахованого майна. Саме це є умовою
для здійснення виплат страхового
відшкодування, відповідно до п.23.1
договору.

Крім того, згідно звіту про
проведення технічного обстеження
будівельних конструкцій та інженерних
мереж об'єкта встановлено лише факт
того, що наявність вологості та
плісняви в підвальному приміщенні
застрахованого будинку утворилося в
результаті відсутності чи пошкодження
гідроізоляції застрахованого будинку,
а не внаслідок стихійного явища
(повені, паводку відповідно до п.4.4.8
Правил страхування).

Районним судом було проігноровано,
що згідно укладеного договору
страховик не виплачує страхове
відшкодування, якщо збитки завдано
затопленням підвалу приміщення.

Перевіривши законність та
обґрунтованість рішення суду першої
інстанції в межах доводів апеляційної
скарги, колегія суддів вважає, що
апеляційна скарга підлягає
задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом першої інстанції 12
серпня 2010 року між ОСОБА_2 та Приватним
акціонерним товариством «Страхова
Компанія «Провідна» укладений договір
добровільного страхування майна та
відповідальності(а.с.6).

Відповідно до п.п.4,8.1,8.2 цього договору
застрахованими є конструкція будинку,
його оздоблення, меблі, аудіо, відео,
фотоапаратура, електроніка,
комп'ютерна і побутова техніка,
предмети інтер'єру, скляні елементи
будинку, зовнішнє обладнання та
додаткові споруди за адресою АДРЕСА_1
Житомирського району Житомирської
області.

Згідно довідки наданої метеостанцією
Житомирського обласного центру з
гідрометеорології (Житомирський ЦГМ) з
01 червня по 31 серпня 2011 року
спостерігалися сильні дощі та грози зі
шквалами( а.с.12).

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2
суд першої інстанції виходив з того, що
ці події підпадали під поняття
стихійне явище, а відтак згідно п.4.1
Умов страхування є підставою для
відшкодування шкоди, завданої
затопленням підвалу будинку.

Проте з таким висновком суду колегія
суддів не погоджується.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про
страхування» добровільне страхування -
це страхування, яке здійснюється на
основі договору між страхувальником і
страховиком. Загальні умови і порядок
здійснення добровільного страхування
визначається правилами страхування, що
встановлюються страховиком самостійно
відповідно до вимог цього Закону.

Правила страхування розробляються
страховиком для кожного виду
страхування окремо і підлягають
реєстрації в уповноваженому органі при
видачі ліцензії на право здійснення
відповідного виду страхування, в яких,
зокрема, визначаються і випадки із
страхових випадків, і обмеження
страхування (ст. 17 вказаного Закону).

Згідно з п.2 ч.1 ст. 989 ЦК України при
укладанні договору страхування
страхувальник зобов'язаний надати
страховикові інформацію про всі відомі
йому обставини, що мають істотне
значення для оцінки страхового ризику,
і надалі інформувати його про будь-які
зміни страхового ризику.

Зі змісту договору добровільного
страхування майна, укладеного між
сторонами, убачається, що з питань не
врегульованих цим договором,
страхувальник і страховик керуються
Законом України «Про страхування» і
Правилами. Страхувальник та
застрахована особа з Правилами та
умовами страхування відповідно до
цього договору ознайомлені, ніяких
заперечень, а також непорозумінь
застрахована особа не має.

Отже, окремо підписувати Правила
страхування страховика не є
необхідним.

Приватне акціонерне товариство
«Страхова Компанія «Провідна» 16 лютого
2010 року отримало ліцензію в Державній
комісії з регулювання ринків
фінансових послуг України серії АВ
№520914 на здійснення добровільного
страхування майна та розробило Правила
добровільного страхування майна, які
зареєстровані в органі що видав
ліцензію.

Пунктом 5.6.11 Правил страхування
передбачено, що страховик не виплачує
страхове відшкодування, якщо збитки
завдані затопленням підвального
приміщення.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що
суд розглядає цивільні справи не
інакше як за зверненням фізичних чи
юридичних осіб, поданим відповідно до
цього Кодексу, в межах заявлених ними
вимог і на підставі доказів сторін та
інших осіб, які беруть участь у справі.

Зі змісту позову вбачається, що
позивачка обґрунтовуючи свої вимоги
про стягнення страхового
відшкодування зазначала, що протягом
червня,липня 2011 року в підвалі будинку
з'явилася вода, внаслідок чого стіни,
плитка, сходова клітковина (дерево)
пошкодились грибком, почорніли,
з'явився гнилий запах.

Проте суд першої інстанції не звернув
увагу на те, що збитки завдані
затопленням підвалу страховик за цим
договором не відшкодовує.

Крім того, п.21.2 договору страхування
передбачено, що збитки завдані в
наслідок корозії або гниття також не
відшкодовуються.

Виходячи з наведеного та на підставі
ч.1ст. 309 ЦПК України колегія суддів
скасовує рішення суду першої інстанції
та ухвалює нове про відмову у
задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 209, 303,304,307,309,313,314,316
ЦПК України колегія суддів,-

в и р і ш и л а:

Апеляційну скаргу Приватного
акціонерного товариства «Страхова
Компанія «Провідна» задовольнити.

Рішення Житомирського районного
суду Житомирської області від 28 травня
2014 року скасувати та ухвалити нове
рішення.

Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні
позову до Приватного акціонерного
товариства «Страхова Компанія
«Провідна» про стягнення страхового
відшкодування.

Рішення набирає законної сили з
моменту його проголошення та може бути
оскаржене в касаційному порядку
безпосередньо до Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних, і кримінальних
справ протягом двадцяти днів з дня
набрання ним законної сили.

Головуючий:
Судді: