________________________________________________________________________
_________________________________________________
Провадження № 2/520/5867/14
УХВАЛА

05.09.2014 року суддя Київського районного
суду міста Одеси Літвінова І.А.,
ознайомившись з позовною заявою
Київської районної адміністрації
Одеської міської ради до ОСОБА_1, ОСОБА_2
та ОСОБА_3, третя особа – Інспекція
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області про
приведення об’єкту до попереднього
стану,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду міста
Одеси надійшла позовна заява Київської
районної адміністрації Одеської
міської ради за підписом в.о. голови
адміністрації ОСОБА_4, якою позивач
просить «зобов’язати ОСОБА_1, ОСОБА_2,
ОСОБА_5 власними силами та за рахунок
власних коштів привести до
попереднього стану, відповідно до
технічного паспорту КП «ОМБТІ та РОН»
від 26.03.1999 р., самочинно реконструйовану
квартиру, шляхом знесення добудованої
частини балкону за адресою: Академіка
Філатова, 14, кв. 31 та стягнути з
відповідачів суму сплаченого судового
збору».

На виконання вимог ч. 3 ст. 122 ЦПК
України, судом витребувана інформація
з відділу адресно-довідкової роботи ГУ
ДМС України в Одеській області про
зареєстроване у встановленому законом
порядку місце проживання відповідачів.

05 вересня 2014 року ознайомившись із
одержаною довідкою ВАДР ГУ ДМС України
в Одеській області, встановлено, що
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3,
зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4,
що співпадає з даними, вказаними у
позовній заяві.

При цьому позивачу слід звернуту увага
на те, що ОСОБА_6 16 грудня 2003 року
змінила прізвище на «Оробей».

За правилами виключної підсудності,
встановленими ч. 1 ст. 114 ЦПК України,
позови, що виникають з приводу
нерухомого майна, пред'являються за
місцезнаходженням майна або основної
його частини.

Нерухоме майно, з приводу якого виник
спір, розташоване за адресою: м. Одеса,
Академіка Філатова, 14, кв. 31, що
територіально відноситься до
Київського району міста.

Справа підсудна Київському районному
суду м. Одеси.

Однак, при ознайомлені з позовною
заявою та додатками до неї, встановлені
підстави для залишення позову без руху,
у зв'язку з недодержанням вимогам ст.ст.
119, 120 ЦПК України при його оформлені.

Положеннями пункту 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК
України встановлено, що позовна заява
повинна містити ім'я (найменування)
позивача і відповідача, а також ім'я
представника позивача, якщо позовна
заява подається представником, їх
місце проживання (перебування) або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номери засобів зв'язку, якщо такі
відомі.

Згідно п. 1.2 «Порядку реєстрації місця
проживання та місця перебування
фізичних осіб в Україні та зразків
необхідних для цього документів»,
затвердженого наказом МВС України №
1077, реєстрація місця проживання або
місця перебування особи - внесення
інформації до Єдиного державного
демографічного реєстру про місце
проживання або місце перебування особи
із зазначенням адреси, за якою з особою
може вестися офіційне листування або
вручення офіційної кореспонденції.

За своєю суттю адреса це умовна
кодифікація місця знаходження
об’єкту, яка застосовується з метою
поштового зв’язку. Правила написання
адреси, встановлені Міністерством
зв'язку, для забезпечення
якнайшвидшого пересилання, зберігання
і доставляння поштових відправлень. На
всіх адресах пишеться: назва вулиці,
номер будинку і квартири; назва
населеного пункту, міста; назва району;
назва області, індекс.

Поштова індексація України розроблена
на основі п'ятицифрових кодів, і
використовується для пришвидшення
сортування та доставки поштових
відправлень. Четверта та п'ята цифри
індексу вказують номери
підпорядкованих їм відділень зв'язку
або населених пунктів.

В адресі відповідачів поштові індекси
не відповідають офіційно встановленим
за цією адресою.

Також позивачу слід звернути увагу, що
відповідно до положень п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК
України позовна заява повинна містити
адресу кожної особи, що приймає участь
у справі.

Дані обставини мають істотне значення
для здійснення в наступному судових
викликів за правилами ст. 74 ЦПК України.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до
позовної заяви додається документ,
що підтверджує сплату судового збору.

Позивач в свою чергу в якості додатку
до позовної заяви надав заяву про
відстрочення сплати судового збору
терміном на 30 днів, посилаючись на те,
що Київська районна адміністрація не є
розпорядником бюджетних коштів, а
процедура перерахування коштів з
місцевого бюджету є складною та
довготривалою і потребує від 15 до 20
календарних днів.

До відома позивача - суд, враховуючи
майновий стан сторони, може своєю
ухвалою відстрочити або розстрочити
сплату судового збору на визначений
строк, але не більше як до ухвалення
судового рішення у справі (ч. 1 ст. 82 ЦПК
України).

Питання про відстрочення або
розстрочення витрат постає у разі, коли
майновий стан особи є таким, що
утруднює виконання цього обов'язку у
повному обсязі у встановлений законом
строк. Іншими словами, суд вправі
постановити ухвалу про відстрочення
або розстрочення, враховуючи
незадовільний майновий (матеріальний)
стан сторони.

У клопотанні про відстрочення
(розстрочення) сплати збору сторона
повинна навести обставини, які
свідчать про її незадовільне (скрутне)
матеріальне становище та подати суду
відповідні докази.

З наведеного вбачається, що
відстрочення сплати судового збору
можливе лише у разі незадовільного
матеріального стану сторони.
Довготривала процедура перерахування
грошових коштів, як підстава для
відстрочення сплати суми судового
збору чинним законодавством не
передбачена, що свідчить про
безпідставність заяви.

Отже, позивачу при усуненні недоліків
позовної заяви необхідно додати
оригінал документу про сплату судового
збору в розмірі 243, 60 грн.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
встановлюється обов'язок позивача
зазначити в позовній заяві докази, що
підтверджують кожну обставину,
наявність підстав для звільнення від
доказування.

Позивач в заяві не зазначає докази
досудового звернення до відповідачів з
вимогами добровільно вчинити певні
дії. До заяви додано розпорядження
позивача від 23.06.2014 року № 349, однак
відсутні докази, які б свідчили про
факт обізнаності відповідачів з цими
вимогами. Отже не доведено, що між
сторонами дійсно виник спір, який
потребує розв'язання в судовому
порядку.

Позивач не зазначає наявність підстав
для звільнення від доказування.

Як роз'яснено в п. 7 Постанови № 2 від 12
червня 2009 року Пленуму Верховного суду
України, позовна заява за змістом
повинна відповідати вимогам статті 119
ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати
особливу увагу, зокрема, на те, що у
позовній заяві повинні не лише
міститися позовні вимоги, а й бути
викладені обставини, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, і зазначені
докази, що підтверджують кожну
обставину.

До відома позивача - поняття доказів
наводиться у ст. 60 ЦПК України, згідно з
якою доказами є будь-які фактичні дані,
на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи. Ці дані
встановлюються на підставі пояснень
сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

Особи, які беруть участь у справі і
вважають, що подання потрібних доказів
є неможливим або у них є складнощі в
поданні цих доказів, мають право
заявити клопотання про забезпечення
цих доказів. У заяві про забезпечення
доказів повинні бути зазначені: докази,
які необхідно забезпечити; обставини,
що можуть бути підтверджені цими
доказами; обставини, які свідчать про
те, що подання потрібних доказів може
стати неможливим або ускладненим, а
також справа, для якої потрібні ці
докази або з якою метою потрібно їх
забезпечити.

Позивачу також пропонується зазначити
докази належності відповідачам на
праві власності квартири за адресою: м.
Одеса, Академіка Філатова, 14, кв. 31 на
момент звернення з позовом до суду,
оскільки з доданих до позову
документів вбачається, що за
відповідачами зареєстровано право
власності на вказану квартиру станом
на 31.12.2012 року.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна містити перелік
документів, що додаються до заяви.
Перелік документів не відповідає
фактично доданим до заяви. В перелік не
внесені: припис ЖКС «Вузівський» від
20.03.2014 року, інформація з реєстру прав
власності на нерухоме майно, Державно
реєстру іпотек, Єдиного реєстру
заборон відчуження об’єктів
нерухомого майна від 07.05.2014 року, лист
КП «БТІ ОМР» від 14.04.2014 року.

Крім того, у переліку додатків
зазначено копію розпорядження КРА ОМР
від 24.06.2014 року. В той же час, до позовної
заяви фактично додано копію
розпорядження від 23.06.2014 року № 349.

Позивачу пропонується виправити
перелік та надати пояснення з приводу
розбіжностей у фактично доданих та
зазначених у переліку документах.

Частиною 1 ст. 120 ЦПК України, позивач
зобов’язується додати до позовної
заяви її копії та копії всіх
документів, що додаються до неї,
відповідно до кількості відповідачів
і третіх осіб. Вимоги ч. 1 ст. 120 ЦПК
України не містять виключень,
застережень та є безумовними. Позивач
на це уваги не звернув та не надав для
направлення відповідачу та третій
особі заяви про відстрочення сплати
судового збору.

Прецедентна практика Європейського
суду з прав людини виходить з того, що
реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про
захист прав людини її основоположних
свобод щодо доступності правосуддя та
справедливого судового розгляду, кожна
держава-учасниця цієї Конвенції вправі
встановлювати правила судової
процедури, в тому числі й процесуальні
заборони і обмеження, зміст яких не
допустити судовий процес у безладний
рух.

За вимогами ст. 121 ЦПК України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119 - 122 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву
Київської районної адміністрації
Одеської міської ради до ОСОБА_1, ОСОБА_2
та ОСОБА_3, третя особа – Інспекція
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області про
приведення об’єкту до попереднього
стану.

Надати позивачу строк для усунення
недоліків, вказаних у мотивувальній
частині цієї ухвали, протягом п'яти
днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити, якщо позивач відповідно до
ухвали суду у встановлений строк
виконає вимоги, визначені статтями 119 і
120 ЦПК України позовна заява буде
вважатись поданою в день первісного
її подання до суду. Інакше заява
вважається неподаною і повертається
позивачеві, що не перешкоджає
повторному зверненню до суду з цим
позовом у встановленому порядку.

Копію ухвали направити позивачу для
виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Літвінова І. А.