Справа №339/789/13-ц
23 травня 2014 року м.
Болехівський міський суд
Івано-Франківської області в складі:
головуючого - судді
з участю: секретаря судового
засідання Ганчар Т.І.
представника позивачки
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду справу за позовом
ОСОБА_2 до Підберезької сільської ради,
Болехівської міської ради,
Івано-Франківської області, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5 "Про надання
додаткового строку для прийняття
Позивачка звернулася до суду з позовом
про надання додаткового строку для
прийняття спадщини, посилаючись на те,
що вона є спадкоємець першої черги
після смерті ОСОБА_6, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1. Однак подати заяву в
Долинську державну нотаріальну
контору про прийняття спадщини немала
можливості в зазначений строк та як
перебувала за межами України з 2010 р. по
2013р. в Чеській Республіці на навчанні.
Просить визначити для неї додатковий
строк для подання в Долинську державну
нотаріальну контору заяву про
прийняття спадщини, яка відкрилась
після смерті діда ОСОБА_6, який помер
В судовому засіданні представник
позивачки підтримав позовні вимоги,
давши аналогічні пояснення до змісту
Відповідачка ОСОБА_5 в судове
засідання не з`явилась, подала до суду
заперечення проти позову, в якій
клопотала про розгляд справи у її
відсутності. В запереченні проти
позову відповідачка зазначила, що
позовні вимоги не визнає та вважає, що
позивачка немає права на успадкування
майна померлого ОСОБА_6, оскільки
спадкодавець заповів все своє майно
їй та її братові ОСОБА_7, який помер
раніше до відкриття спадщини. В липні
2011 року позивачка була в Україні, однак
вимог щодо оспорювання прийнятої нею
спадщини не надходило. Просить
відмовити у задоволенні позову, так як
позивачка мала можливість у
шестимісячний строк у період канікул
прибути до України та подати заяву про
Представник відповідача - Підберезька
сільська рада в судове засідання не
з`явилась, подала до суду заяву в якій
просить справу слухати в
їхвідсутності, жодних заперечень щодо
Відповідачка ОСОБА_4 в судове
засідання не з`явилась, подала до суду
заяву в якій просить справу слухати в
її відсутності та не заперечує щодо
Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні
позов визнав, не заперечив проти
встановлення додаткового строку на
прийняття спадщини позивачці, яка є
його рідною сестрою.
Суд, заслухавши пояснення представника
позивачки, відповідача, дослідивши
наявні письмові докази в їх сукупності,
приходить до висновку, що позов
підлягає до задоволення з наступних
Судом встановлено наступні факти і
відповідні їм правовідносини
Статтею 60 ЦПК України передбачено, що
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається, як
на підставу своїх вимог і заперечень.
Докази подаються сторонами, які беруть
участь у справі.
В ході судового розгляду втановлено, що
ОСОБА_6 17.05.2007 року склав заповіт, яким
заповів все своє майно в рівних частках
ОСОБА_5 та ОСОБА_7 ( а.с.55)
В судовому засіданні встановлено, що
ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про смерть,
і після нього відкрилась спадщина у
вигляді майна та майнових прав.
Згідно з витягу із Державного
реєстру народжень актів цивільного
стану громадян про державну
реєстрацію народження, вбачається, що
ОСОБА_7 є рідним сином ОСОБА_6
Позивачка ОСОБА_2 є спадкоємцем ОСОБА_6
за законом по праву представ-лення.
Нормами ст.1266 ЦК України передбачено,
що внуки спадкодавця спадкують ту
частку спадщину, яка належала б їх
батькові (матері), якщо вони були б
живими на час відкриття спадщини.
Суть спадкування за правом
представлення полягає в тому, що хоча
деякі родичі спадкодавця (його внуки,
правнуки, прабаба, прадід, племінники,
двоюрідні брати та сестри) не
включаються до складу жодної з черг
спадкоємців за законом, про те вони не
усуваються повністю від спадкування і
за певних умов набувають права
спадкування. Спадкоємцями вони
виступають, ніби представляючи більш
близького родича спадкодавця, який на
момент відкриття спадщини помер
(звідси й назва - "спадкування за правом
За правом представлення онуки
(правнуки), прабаба, прадід, племінники
спадкодавця, двоюрідні брати та сестри
спадкодавця спадкують ту частку, яка
належала б їх відповідному родичу, якби
він був живий. Тобто це батько чи мати,
дід чи баба, брат чи сестра спадкодавця,
дядько чи тітка спадкодавця, що повинні
були б успадковувати, але померли до
відкриття спадщини. Основні засади
спадкування за правом представлення: -
онуки (правнуки) спадкодавця спадкують
ту частку спадщини, яка належала б за
законом їхнім матері, батькові, (бабі,
дідові), якби вони були живими на момент
відкриття спадщини; прабаба, прадід,
спадкують ту частку спадщини, яка б
належала за законом їхнім дітям (бабі,
дідові спадкодавця), якби вони аули
живими на момент відкриття спадщини;
При спадкуванні по прямій низхідній
лінії право представлення діє без
обмеження ступеня споріднення.
Наприклад, успадковуючи в порядку
права представлення, внуки (правнуки)
закликаються до спадкування разом зі
спадкоємцями першої черги. При
розподілі спадкового майна вони ніби
представляють своїх батька та (або)
матір, що померли раніше. При цьому вони
виступають як безпосередні спадкоємці
спадкодавця, а не як спадкоємці тих
осіб, яких вони "представляють". Це
означає, що внуки (правнуки)
відповідають за борги спадкодавця, але
не відповідають за борги своїх батьків,
які померли до відкриття спадщини.
Наданими суду письмовими доказами, в
т.ч. витягом із реєстру народжень,
свідоцтвами про народження , доведено,
що ОСОБА_2 є онукою ОСОБА_6, а саме
донькою його сина ОСОБА_7(а.с.5,25)
Також встановлено, що батько позивачки
ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, тобто до часу
відкриття спадщини після ОСОБА_6, що
підтверджується свідоцтвом про його
Представник позивача пояснив суду, що
ОСОБА_7 мав двох дітей - ОСОБА_2 та
ОСОБА_4, і лише ці особи є спадкоємцями
ОСОБА_6 першої черги, інших спадкоємців
Таким чином, ОСОБА_7 є спадкоємцем
ОСОБА_6 за законом по праву
Частинами 1,3 ст. 1268, ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК
передбачено, що спадкоємець за
заповітом чи за законом має право
прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який постійно проживав із
спадкодавцем на час відкриття спадщини
вважається таким, що прийняв спадщину,
якщо протягом строку, встановленого
ст.1270 Кодексу він не заявив про відмову
від неї. Спадкоємець, який бажає
прийняти спадщину, але на час відкриття
спадщини не проживав постійно із
спадкодавцем, має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини. Для прийняття
спадщини встановлюється строк шість
місяців, який починається з часу
За змістом зазначених норм прийняття
особою спадщини обумовлюється або
постійним проживанням спадкоємця із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, або, в разі відсутності
наведених вище обставин, поданням до
нотаріальної контори заяви про
прийняття спадщини у визначений ч.1
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.
У п. 24 Постанови Пленуму № 7 від 30 травня
2008 року "Про судову практику у справах
про спадкування" Верховний Суд України
роз'яснив, що вирішуючи питання про
визначення особі додаткового строку,
суд досліджує поважність причин
пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.
Із досліджених судом доказів
вбачається, що після відкриття
спадщини позивачка не встигла
своєчасно оформити свої спадкові права
через ряд об'єктивних обставин, в т.ч. у
зв'язку з тим , що з 2010 р. по 2013 р.
перебувала в Чеській Республіці на
навчанні. Ці обставини
підтверджуються копією довідки про
навчання тобто на час смерті
спадкодавця ОСОБА_6,позивачка тільки
поступила на навчання у Вищу
професійну школу ум. Прага і не могла
залишити навчання. Окрім того на час
смерті ОСОБА_6 їй виповнилось тільки 21
рік тобто вона була молодою
недосвідченою особою.(а.с.6-7)
Сукупність цих обставин суд вважає
достатньо вагомими причинами, які
перешкодили позивачці своєчасно
особисто звернутись до державної
нотаріальної контори по місцю
знаходження спадкового майна, як це
передбачено ч. 2 ст.1269 ЦК України, у
встановлений шестимісячний строк.
Зі змісту частини 3 ст. 1272 ЦК України
вбачається, що за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття
спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
Суд визнає, що навчання за межами
України та вік позивачки були тими
об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для подання заяви до
нотаріуса у встановлений законом
шестимісячний строк.
Крім того суд визнає, що продовження
позивачу строку на прийняття спадщини
буде не тільки законним але і соціально
справедливим, оскільки ОСОБА_2, як
донька померлого ОСОБА_7, має право на
прийняття спадщини після смерті свого
дідуся ОСОБА_6 за правом представлення.
Окрім того суд відмічає, що
спадкодавець ОСОБА_6 у своєму заповіті
від 17.05.2007 року заповів все своє майно в
рівних частках ОСОБА_5 та ОСОБА_7 і
після смерті спадкоємця - сина ОСОБА_7
не змінив свій заповіт на користь
Враховуючи викладене, суд приходить до
висновку, що причини пропуску строку
прийняття спадщини є поважними, а отже
є підстави для задоволення позову. З
урахуван-ням вимог позивача та
обставин справи, суд вважає, що для
прийняття спадщини достатнім буде
двохмісячний строк, який повинен
обчислюватись з часу набрання рішенням
суду законної сили.
Керуючись ст.ст. 15, 30, 62, 202, 209, 212 ЦПК
України, ч. 1 ст. 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України,
суд
Позов ОСОБА_2 до Підберезької сільської
ради, Болехівської міської ради,
Івано-Франківської області, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5 "Про надання
додаткового строку для прийняття
спадщини"- задоволити.
Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для
прийняття спадщини за законом після
смерті ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в
с. Підбереж, Болехівської міської ради,
Івано-Франківської області терміном на
два місяці з часу набуття рішенням
Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Івано-Франківської області через
Болехівський міський суд шляхом подачі
в десяти денний строк з дня
проголошення рішення апеляційної
скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя М.М.
Поляниця