Ухвала

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

15 квітня 2014 року
м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси в
складі:

головуючого одноособово
судді Донцова Д.Ю.,

при секретарі судового
засідання Скибінській Є.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Одесі матеріали
цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернулася до суду з
позовною заявою до ОСОБА_2, в якій
просить розділити майно, що є спільною
сумісною власністю сторін, виділивши
позивачу: ? квартири АДРЕСА_1; ? частину
земельної ділянки площею 0,1 га №
НОМЕР_1, НОМЕР_2, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_4; відповідачу: ?
квартири АДРЕСА_1; ?? частину земельної
ділянки площею 0,1 га № НОМЕР_1, НОМЕР_2,
яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4.

Відповідно до ст. 157 ЦПК України суд
розглядає справи протягом розумного
строку, але не більше двох місяців з
дня відкриття провадження у справі.

Позивач у судове засідання, яке було
призначено на 13 лютого 2014 року о 12 год.
00 хв. не з'явилася, про час і місце
проведення судового засідання
повідомлялася належним чином, причини
неявки суду не повідомила, заяви про
розгляд справи у відсутності позивача
до суду не надходило.

До суду повернулося рекомендоване
поштове повідомлення про вручення
судової повістки про виклик позивача,
ОСОБА_1, на 13.02.2014 р. о 12 год. 00 хв., з
зазначенням причини повернення, а саме:
адресат вибув.

Згідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України сторони та
інші особи, які беруть участь у
справі, зобов'язані повідомляти суд
про зміну свого місця проживання
(перебування, знаходження) або
місцезнаходження під час
провадження справи. У разі
відсутності заяви про зміну місця
проживання або місцезнаходження
судова повістка надсилається на
останню відому судові адресу і
вважається доставленою, навіть якщо
особа за цією адресою більше не
проживає або не знаходиться.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України
сторони та інші особи, які беруть
участь у справі, зобов'язані
повідомляти суд про причини неявки у
судове засідання. У разі
неповідомлення суду про причини неявки
вважається, що сторони та інші особи,
які беруть участь у справі, не з'явилися
в судове засідання без поважних
причин.

Враховуючи вищенаведене, суд
приходить прийшов до висновку, що
немає підстав вважати причину неявки
позивача у судове засідання поважною
та обґрунтованою. Але у відповідності
до вимог ч. 1 п. 3 ст. 169 ЦПК України суд
відклав розгляд справи у зв'язку з
першою неявкою належним чином
повідомленого позивача у судове
засідання, яка не повідомила суд про
причини неявки та від якої не надійшла
заява про розгляд справи за її
відсутності.

У зв'язку з відсутністю повідомлення
про зміну місця проживання
(перебування, знаходження) позивача,
суд був змушений відправити судову
повістку про виклик до суду на 15 квітня
2014 року о 15 год. 00 хв. на адресу
зазначену в позовній заяві, а саме:
АДРЕСА_1.

15 квітня 2014 року о 15 год. 30 хв. позивач
повторно не з'явилася у судове
засідання, причини своєї неявки суду не
повідомила, заяви про розгляд справи за
відсутності позивача до суду не
надходило.

До суду повернулося рекомендоване
поштове повідомлення про вручення
судової повістки про виклик позивача,
ОСОБА_1, на 15.04.2014 р. о 15 год. 30 хв., з
зазначенням причини повернення, а саме:
адресат вибув.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що неявки позивача у судове засідання
та неподання нею заяви про слухання
справи у її відсутності перешкоджають
розгляду цивільної справи у розумний
строк.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст.
207 ЦПК України суд постановляє ухвалу
про залишення позовної заяви без
розгляду, якщо належним чином
повідомлений позивач повторно не
з'явився в судове засідання, якщо від
нього не надійшла заява про розгляд
справи за його відсутності.

Із вказаної норми випливає, що сам по
собі факт повторності неявки в судове
засідання позивача є процесуальним
наслідком залишення позову без
розгляду. При цьому поважність неявки в
судове засідання позивача судом не
враховується.

Отже суд в даному випадку зобов'язаний
застосувати імперативну норму
процесуального законодавства та
залишити позов без розгляду.

Також суд вважає за необхідне
зазначити, що ухвалою Приморського
районного суду м. Одеси від 27 вересня 2012
року задоволено заяву позивача ОСОБА_1
та накладено арешт на все майно, яке
належить на праві сумісної власності
ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а саме: квартиру
АДРЕСА_1; земельну ділянку площею 0,1 га
№ НОМЕР_1, НОМЕР_2, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_4.

У відповідності до ч. 3, 5 ст. 154 ЦПК
України заходи забезпечення позову
можуть бути скасовані судом, який
розглядає справу. Питання про
скасування заходів вирішується в
судовому засіданні з повідомленням
осіб, які беруть участь у справі. Неявка
цих осіб не перешкоджає розгляду
питання про скасування заходів
забезпечення позову.

Згідно ч. 6 ст. 154 ЦПК України якщо у
задоволенні позову було відмовлено,
провадження у справі закрито або заяву
залишено без розгляду, вжиті заходи
забезпечення позову застосовуються
до набрання судовим рішенням законної
сили. Проте суд може одночасно з
ухваленням судового рішення або після
цього постановити ухвалу про
скасування заходів забезпечення
позову.

На підставі викладеного та керуючись
ст. 154, ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
поділ майна подружжя - залишити без
розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову
вжиті ухвалою Приморського районного
суду м. Одеси від 27 вересня 2012 року по
справі №1522/21807/12 за позовною заявою
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна
подружжя.

Зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, що
належить на праві спільної сумісної
власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Зняти арешт з земельної ділянки площею
0,1 га № НОМЕР_1, НОМЕР_2, яка знаходиться
за адресою: АДРЕСА_4.

Роз'яснити позивачу її право на
повторне звернення до суду після
усунення умов, що були підставою для
залишення заяви без розгляду.

Оскарження ухвали в частині скасування
заходів забезпечення позову зупиняє
виконання цієї ухвали в цій частині.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Одеської області через суд першої
інстанції шляхом подачі в 5-денний
строк з дня проголошення ухвали
апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу
було постановлено без участі особи,
яка її оскаржує, апеляційна скарга
подається протягом п'яти днів з дня
отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо скаргу не було подано. Якщо
було подано апеляційну скаргу, ухвала
якщо її не скасовано, набирає законної
сили після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Суддя