Справа №6-267/13
У Х В А Л А

26 лютого 2013 року суддя Соломянського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Колос» про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при асоціації «Правова Група «Преміум лекс» про визнання за Приватним підприємством «Селест плюс» права власності на частину нежитлових приміщень,-

В С Т А Н О В И В :

Представник заявника звернулася до суду з вказаною заявою, в якій просить суд скасувати рішення Постійно діючого третейського суду при асоціації «Правова Група «Преміум лекс» від 06.02.2009 року про визнання за ПП «Селест плюс» права власності на частину нежитлових приміщень в розмірі 546,10 кв. м по вул. Якуба Коласа, 25 в м. Києві.

Відповідно до вимог ч.2 ст.389-2 ЦПК України заява про скасування рішення третейського суду є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) особи, яка подає заяву, а також ім'я (найменування) її представника, якщо заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження; ім'я (найменування) учасників третейського розгляду, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження; найменування та склад третейського суду, який прийняв рішення; відомості про рішення третейського суду, яке оскаржується, а саме: номер справи, дата і місце прийняття рішення, предмет спору, зміст резолютивної частини рішення; дата отримання особою, яка звертається із заявою, рішення третейського суду, яке оскаржується; підстава для оскарження і скасування рішення третейського суду; зміст вимоги особи, яка подає заяву; перелік документів та інших матеріалів, що додаються до заяви.

Суд постановляє ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі у разі, якщо рішення третейського суду оскаржено з підстав, не передбачених законом. Тобто в заяві про скасування рішення третейського суду має бути викладена підстава для оскарження рішення третейського суду, вичерпний перелік, яких визначений ст.51 ЗУ «Про третейські суди».

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу заявник зобовязаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на предявлення заяви про скасування рішення третейського суду та дотримання процесуального порядку її предявлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що заява про скасування рішення третейського суду не відповідає вимогам ст.389-2 ЦПК України, оскільки в заяві не викладено: найменування та склад третейського суду, який прийняв рішення; відомості про рішення третейського суду, яке оскаржується, а саме: номер справи, дата і місце прийняття рішення, предмет спору, зміст резолютивної частини рішення; дата отримання особою, яка звертається із заявою, рішення третейського суду, яке оскаржується; підстави скасування рішення третейського суду відповідно до норм процесуального права, на основі яких можливе скасування рішення третейського суду.

Так, заявник, звертаючись з вимогою скасувати рішення третейського суду, в заяві посилається на п.5 ч.3 ст.51 ЗУ «Про третейські суди» та ст.389-5 ЦПК, які визначають підставу для оскарження і скасування рішення, якщо третейський суд вирішив питання про права і обовязки осіб, які не брали участі у справі. Однак заявником не викладені відомості про рішення третейського суду, яке оскаржується, а також обставини, якими заявник обґрунтовує свої доводи щодо порушення саме його права власності на нежитлові приміщення по вул. Якуба Коласа, 25 в м. Києві, враховуючи, що він сам вказує на те, що законними власниками нежитлових приміщень по вул. Якуба Коласа, 25 в м. Києві є як ТОВ «Колос», так і ПП «Ліга Сервіс».

Крім того, згідно з ч.2 ст.389-1 ЦПК України заява про скасування рішення третейського суду подається до суду за місцем розгляду справи третейським судом сторонами, третіми особами протягом трьох місяців з дня прийняття рішення третейським судом, а особами, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов'язки, - протягом трьох місяців з дня, коли вони дізналися або повинні були дізнатися про прийняття рішення третейським судом.

Разом з тим, заявник, звертаючи до Соломянського районного суду м. Києва з даною заявою про скасування рішення третейського суду від 06.02.2009 року не визначив, з яких саме правових підстав він звертається саме за такою територіальною підсудністю до суду.

Так, згідно ст.30 ЗУ «Про третейські суди» в редакції, яка діяла на час винесення оспорюваного рішення третейського суду, було встановлено, що за загальним правилом місцем проведення третейського розгляду є місцезнаходження третейського суду, якщо інше не передбачено регламентом третейського суду. Сторони можуть на свій розсуд обрати місце третейського розгляду у третейському суді для вирішення конкретного спору. За відсутності такої домовленості місце третейського розгляду визначається третейським судом з урахуванням усіх обставин справи, зокрема, характеру справи, зручності обраного місця третейського розгляду для сторін та складу третейського суду.

Як вбачається з матеріалів справи, саме на підставі ухвали Гребінківського районного суду Полтавської області від 26.02.2009 року було видано виконавчий лист для виконання рішення Постійно діючого третейського суду при асоціації «Правова Група «Преміум лекс» від 06.02.2009 року про визнання за ПП «Селест плюс» права власності на частину нежитлових приміщень в розмірі 546,10 кв. м по вул. Якуба Коласа, 25 в м. Києві, що у відповідності до норми ч.2 ст.389-7 ЦПК України в разі місця проведення третейського розгляду справи в м. Гребінка Полтавської області, не суперечить визначенню виключної територіальної підсудності для вирішення даного питання, та в свою чергу встановлює територіальну підсудність розгляду судом заяви про скасування вищевказаного рішення третейського суду.

До того ж, звертаючись до суду з заявою про поновлення строку звернення із заявою про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при асоціації «Правова Група «Преміум лекс» від 06.02.2009 року, заявник не визначає, коли саме він дізнався про порушення своїх прав, чим це підтверджується та які саме обставили стали перешкодою для своєчасного звернення до суду, враховуючи, що вимога державного виконавця від 16.01.2013 року, на яку вказує заявник, стосується примусового виконання рішення Святошинського районного суду м. Києва від 25.01.2010 року щодо виселення ОСОБА_1 зі спірних нежитлових приміщень.

Виходячи з наведеного, заявнику необхідно викласти зміст та обґрунтування правових підстав звернення до суду з заявою про скасування рішення третейського суду у відповідності до вимог ст. 389-2 ЦПК України та зазначити необхідні відомості про рішення третейського суду, яке оскаржується, або надати докази неможливості їх отримання, викласти обґрунтування визначення територіальної підсудності, а також зазначити причини пропуску процесуального строку звернення до суду.

Згідно з ч.4 ст.389-2 ЦПК України заява про скасування рішення третейського суду, подана без додержання вимог, визначених у цій статті, а також у разі несплати суми судового збору повертається особі, яка її подала, чи залишається без руху в порядку, встановленому ст.121 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання встановлених законом вимог постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 389-2 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Колос» про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при асоціації «Правова Група «Преміум лекс» про визнання за Приватним підприємством «Селест плюс» права власності на частину нежитлових приміщень залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачкою ухвали, шляхом подачі нової заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Розяснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, заява буде вважатися неподаною та повернута заявниці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: