Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.09.2013 року Юр»ївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Маренич С.О., при секретарі Літвіченко В.О., за участю позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с.м.т. Юр»ївка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Олександрівської сільської ради Юр»ївського району Дніпропетровської області, треті особи по справі - Юр»ївська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області , КП Павлоградське МБТІ м. Павлоград Дніпропетровської області,

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини, в обгрунтування своїх вимог вказуючи на те, що 07.11.2012 року померла її мати ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на належне останній майно.

Звернувшись після смерті матері до Юр»ївської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини позивачка отримала відмову з причин пропуску останньою строку для прийняття спадщини.

Позивачка зазначала, що строк для прийняття спадщини пропустила з поважної причини , оскільки її мати ОСОБА_3 тяжко хворіла та за станом здоров»я з квітня 2010 року проживала разом з позивачкою, яка доглядала за матір»ю, а відтак, позивачка вважала, що оскільки постійно з квітня 2010 року проживала разом з матір»ю, то прийняла спадщину, в порядку, передбаченому ч.3 ст. 1268 ЦК України.

Посилаючись на ст. 1272 ЦК України позивач просив встановити, що строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважної причини та визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 терміном на три місяці.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала у повному обсязі та пояснила суду, що своєчасно до нотаріальної контори за прийняттям спадщини після смерті матері не звернулася з тієї причини , що є юридично необізнаною та не знала в які саме строки необхідно подавати заяву про прийняття спадщини. Про необхідність подання заяви до нотаріальної контори дізналася від людей, однак, з»ясувалося, що заява подана нею з пропуском встановленого законом строку.

Представник позивача по справі ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю та вказав, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачкою з поважної причини, оскільки остання постійно проживала разом з хворою матір»ю з квітня 2010 року та здійснювала догляд за нею, а відтак у відповідності до ч.3 ст. 1268 ЦК України прийняла спадщину належним чином.

Відповідач по справі Олександрівська сільська рада Юр»ївського району в судове засідання не з»явилися, надали суду заяву про розгляд справи в їх відсутності, при цьому позовні вимоги визнали повністю ( ас. 62, 63).

Третя особа по справі на стороні відповідача без самостійних вимог Юр»ївська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, у судове засідання не з»явилися, надавши суду заяву про розгляд справи в їх відсутності, при цьому заперечень проти позовних вимог не надали (ас. 89).

Третя особа по справі КП Павлоградське МБТІ в судове засідання не з»явилися, про причини неявки суд не повідомили, про час та місце розгляду справи сповіщені належним чином (ас. 87).

Суд знаходить можливим розглянути дану справу у відсутності відповідача та третіх осіб по справі , на основі наявних у ній письмових матеріалів про права та взаємовідносини сторін, проти чого позивач та представник останнього не заперечували в судовому засіданні.

Заслухавши пояснення позивача по справі та представника останнього , свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, дослідивши письмові матеріали справи , суд знаходить встановленими наступні обставини:

- згідно копії свідоцтва про народження серія У1-УР № 130500 від 14.05.1964 року (ас.9), матір»ю позивача ОСОБА_1 (раніше ОСОБА_3) є ОСОБА_3;

- згідно копії свідоцтва про шлюб серії 11-КИ № 464583 від 20.11.1982 року (ас.8), 20.11.1982 року позивачка зареєструвала шлюб з ОСОБА_6, а відтак в даний час має прізвище »Петрова»;

- згідно копії державного акта на право приватної власності на землю серія 1У ДП № 090447 від 26.07.2001 року (ас.10), ОСОБА_3 за життя належала земельна ділянка, площею 6,905 га, розташована на території Олександрівської сільської ради Юр»ївського району Дніпропетровської області;

- згідно копії свідоцтва про смерть серія 1-КИ, № 477483 від 09.11.2012 року, яка долучена до матеріалів справи (ас.11), ОСОБА_3 померла 07 листопада 2012 року;

- згідно довідки Олександрівської сільської ради Юр»ївського району Дніпропетровської області № 277 від 10.06.2013 року (ас.12), ОСОБА_3 в період з квітня 2010 року і до дня смерті постійно проживала разом з ОСОБА_1 за адресою с. Сергіївка, вул. Радянська, 12 Юр»ївського району, що також підтвердили в судовому засіданні свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Згідно постанови державного нотаріуса Юрївської районної держнотконтори від 24.05.2013 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивачеві відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом та отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері ОСОБА_3, у звязку з пропуском встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини (ас.13).

З інформаційних довідок зі спадкового реєстру вбачається, що після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилася (ас. ас. 75, 76, 77 ).

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи яка померла, до інших осіб ( спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за законом та заповітом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець на протязі строку, встановленого ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Однак, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може встановити йому додатковий строк достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. Строк, встановлений судом не може бути більшим шести місяців і його сплин починається з моменту вступу рішення суду в закону силу.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому такі причини мають бути повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами у спадкоємця на вчинення таких дій.

В судовому засіданні встановлено, що позивач своєчасно за прийняттям спадщини до нотаріальної контори не звертався, оскільки , як вказав останній в судовому засіданні, є юридично необізнаним та не знав коли це потрібно зробити.

Разом з тим, юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини , не може бути визнана поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини та такою, що створювала для позивача непереборні, істотні труднощі для прийняття ним спадщини, оскільки не встановлено обставин, які б заважали позивачу звернутися за юридичною допомогою до відповідних органів (осіб), уповноважених таку надавати , у разі його юридичної необізнаності.

Посилання представника позивача на те, що позивачка з квітня 2010 року, проживаючи разом з матір»ю за якою здійснювала догляд , фактично прийняла спадщину в порядку передбаченому ч.3 ст. 1268 ЦК України, а відтак строки для подання заяви до нотаріальної контори пропустила з поважної причини, суд до уваги не приймає та зазначає, що в останньому випадку зазначені обставини (проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини) є підставою для звернення з позовом або заявою ( в залежності від наявності або відсутності спору щодо спадкового майна) про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини (Лист ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»).

Відтак, обставини на які посилається представник позивача не є підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Щодо вимоги позивача зазначеної в п.1 прохальної частини позовної заяви, а саме встановити , що строк для прийняття спадщини після смерті матері пропущений ним з поважної причини, то суд зазначає, що дана вимога сама по собі не є позовною вимогою, оскільки додатковий строк визначаться у разі, якщо суд визнає причину пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов»язковим обґрунтування лише в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про наявність об»єктивних, непереборних та істотних труднощів для подання позивачем у встановлений законом строк заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та давали б підстави для визнання причини пропуску строку поважними, належних та допустимих доказів відповідно до вимог ч.3 ст.10, ч.1 ст. 60 ЦПК України позивачем суду не надано.

Відтак, суд вважає, що підстави для задоволення позову відсутні та останній слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 209, 213, 215, 218, 294 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Олександрівської сільської ради Юр»ївського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного суду, через суд першої інстанції, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: С.О.Маренич