УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" травня 2013 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, Літочівської Сільської ради Броварського району Київської області, Броварської районної ради Київської області, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, Літочівської Сільської ради Броварського району Київської області, Броварської районної ради Київської області, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до предмету позову, позивач ОСОБА_1 просить суд: "Визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності на спадкове майно: ? частину квартири АДРЕСА_1; частину земельної ділянки площею 0,108 га із земельної ділянки площею 0,228 га, що знаходиться на території Літочівської сільської ради, Броварського району, Київської області (Державний акт про право приватної власності на землю від 24.10.98 р., зареєстровано за №314)".

Відповідно до ст.1 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень ч.2 ст.32 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов'язки.

Відповідно до вимог пункту 6 ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, серед іншого, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Разом з тим, позивачем ОСОБА_1 пред'явлено вимоги до відповідачів - Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, Літочівської Сільської ради Броварського району Київської області, Броварської районної ради Київської області, однак конкретних вимог до кожного з відповідача позивачем не визначено, як і не наведено правових підстав для пред'явлення позову до кожного з відповідачів, з урахуванням їх компетенції та повноважень, передбачених чинним законодавством, зважаючи на те, що у разі відсутності інших спадкоємців, спадщина визнана на судом відмерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (ст.1276 Цивільного кодексу України).

Крім того, враховуючи той факт, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Спаською М.О. винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальних дій від 26 квітня 2013 року, де зазначено як підставу відмови у відкритті спадкової справи - пропущення спадкоємцем строку для прийняття спадщини, однак при зверненні з даними позовом до суду позивачем не надано належним чином завіреного рішення суду про встановлення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини та або відмови у задоволення позову щодо встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Враховуючи, що предметом даного спору є визнання права власності на спадкове майно до складу якого входить нерухоме майно, що зумовлює визначення у позовній заяві ціну позову, виходячи з дійсною вартості нерухомого майна, на яке претендує позивач, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого висновком товарознавчого дослідження.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (229,40 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3441,00 грн.).

При зверненні з даними позовом до суду, позивачем ОСОБА_1 визначено у позовній заяві ціну позову - 176688,00 грн., однак не надано доказів, які мали підтвердити дійсну вартість об'єктів нерухомого майна, що є предметом позову, на час звернення з даними позовом до суду, тому квитанція про сплату позивачем судового збору в розмірі 1766 грн.89 коп., не може слугувати належним доказом про сплату судового збору в повному обсязі, за відсутності доказів, які мали підтвердити дійсну вартість об'єктів нерухомого майна , що є предметом спору.

Таким чином, при подані позовної заяви до суду позивачем не сплачено судовий збір у розмірах визначених чинним законодавством, як і не надано доказів, які мали підтвердити наявність у позивача пільг для звільнення від сплати судового збору, перелік яких визначений у статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Звертаю увагу, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКСУ в м. Києва, отримувач УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України, в тому числі, якщо не сплачено судовий збір.

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, Літочівської Сільської ради Броварського району Київської області, Броварської районної ради Київської області, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху, про що повідомити позивачу та надати йому строк для виправлення вказаних недоліків до 27 травня 2013 року, який не може перевищувати 5 (п'яти) днів з дня отримання ухвали суду.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: