Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2013 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно ч.2 ст.109 Цивільного процесуального кодексу України позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходженням.

Звертаючись з позовом до суду, позивач визначила у якості відповідача Київську міську раду, місцезнаходження даної юридичної особи - м. Київ, вул. Хрещатик, 36, що територіально відноситься до юрисдикції Шевченківського районного суду міста Києва.

Виключний перелік підстав для розгляду справ за вибором позивача, в тому числі за його місцем проживання, визначений у статті 110 Цивільного процесуального кодексу України, однак розгляд справ за позовами про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини до даного переліку не відноситься.

Як роз'яснено Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних та кримінальних справ в Інформаційному листі від 16 травня 2013 року за № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", підсудність справ про спадкування визначається за правилами ст. 109 ЦПК. Позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Згідно із ч. 3 ст. 114 ЦПК позови кредиторів спадкодавця, що подаються до прийняття спадщини спадкоємцями, пред'являються за місцезнаходженням спадкового майна або основної його частини.

Виходячи з предмету спору та суб'єктного складу сторін по справі, дана справа не підсудна Дніпровському районному суду міста Києва, що дає підстави повернути позовну заяву позивачу для подальшого звернення до належного суду за місцезнаходженням відповідача у порядку, передбаченому ч.2 ст.109 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Разом з тим, суддя не вбачає підстав для повернення позивачу судового збору, оскільки при зверненні з даними позовом до суду позивачем не долучено оригінал платіжного документа про сплату судового збору, ці обставини підтверджено Актом від 04 листопада 2013 року, який складено працівниками канцелярії Дніпровського районного суду міста Києва, що при розкриванні поштового відправлення (конверт), яке надійшло від ОСОБА_1 не виявилось вказаних у додатку документів, а саме: "оригіналу квитанції про сплату судового збору".

Враховуючи наведене та керуючись п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір", п.4 ч.3 ст.121, ст.209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини повернути позивачу , для подання позову до належного суду.

Роз'яснити позивачу його право подачі позовної заяви у встановленому порядку до Шевченківського районного суду міста Києва, за правилами територіальної підсудності.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я