ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4234/13-ц
Провадження № 2/362/1962/13
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.12.2013 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Медведєва К.В.,

при секретарі - Савчук Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернувся до суду з позовною заявою, в якій зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати учасників судового розгляду - ОСОБА_4

Позивачка свої вимоги мотивує тим, що 30.07.2009 року, після смерті матері, позивачка подала заяву про прийняття спадщини після смерті батьків до нотаріальної контори і оскільки, правовстановлюючий документ на спадкову квартиру був оформлений на батька, нотар пояснила мені, що в заяві потрібно зазначати, що позивачка прийняла спадщину після смерті батька, хоча фактично позивачка в належний строк звернулась до нотаріальної контори про прийняття спадщини на спадкову квартиру, як після смерті батька так і матері. Також позивачка зазначає, що в подальшому їй стало відомо, що хоча квартира була куплена батьком, однак вона є спільною сумісною власністю матері і батька, як подружжя, тому фактично при вирішенні питання про вступ у спадщину позивачка була введена в оману щодо правильності оформлення заяви, що на даний час перешкоджає позивачці вирішити питання щодо спадкових прав позивачки.

Тому позивачка вважає, що вона фактично пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини.

В судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали.

Відповідач проти задоволення позову заперечила та вказала, що спори між сторонами спору з приводу спадщини тривають давно, а отже поважних причин пропуску для прийняття спадщини немає. Крім того, позивачка звернулася до суду із заявою про застосування наслідків пропуску строку позовної давності.

Представник третьої особи позов підтримала та вказала, що третя особа також має намір звернутися до суду з таким самим позовом - про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши письмові матеріали та відповідно до ч. 3, 4 ст. 10 ЦПК України сприяючи всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснивши особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попередивши їх про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяючи здійсненню їхніх прав, приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З огляду положень ст.ст. 57 і 58 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Судом достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим повторно, від 05.08.2010 року серія НОМЕР_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 14.07.2009 року серія НОМЕР_2.

Позивачка є донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про народження від 17.05.1960 року.

Відповідачка є донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про народження від 17.05.1960 року, а зміна її прізвища підтверджується свідоцтвом про одруження від 06.03.1971 року НОМЕР_3.

30.07.1009 року позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 - квартири АДРЕСА_1, земельної ділянки - 0,15 га, яка розташована по АДРЕСА_3.

15.10.2009 року державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори позивачці видано свідоцтво про право на спадщину за законом, на спадкове майно - квартиру АДРЕСА_1.

15.10.2009 року державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори позивачці видано свідоцтво про право на спадщину за законом, на спадкове майно - земельну ділянку - 0,15 га, яка розташована по АДРЕСА_3.

08.10.2009 року відповідачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4.

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 18.10.2012 року у цивільній справі № 22ц-5939/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа ОСОБА_3 вирішено визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане на ім'я ОСОБА_1 П'ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою 15.10.2009 року, яке зареєстровано в реєстрі за №10-248, в частині спадкування 3/4 частини квартири АДРЕСА_1. Визнано за ОСОБА_2 право власності на 3/4 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4.

Доказів звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_4 суду не надано та в суді не названо, якими доказами це може бути підтверджено.

Як вбачається з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Суду не надано, та перед судом не названо доказів того, що позивач подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (Лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»).

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови (Лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»).

Позивачем та його представником не надано суду доказів поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_4. Причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які позивач вважає поважними, такими не являються. А отже, позов є необґрунтованим, матеріалами справи не підтверджується та задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного та керуючись ст. 1, 3, 10, 60, 61, 74, 88, 208, 209, 212- 215, 218, 223, 224-233, 294, ч. 4 ст.295 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Медведєв К.В.