Справа № 2-1396/13
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 січня 2013 року м. Київ

Суддя Соломянського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Соломянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2, просить встановити факт спільного проживання як чоловіка та дружини з серпня 2002 року, визнати квартиру за адресою: АДРЕСА_1 спільним сумісним майном ОСОБА_1 та ОСОБА_2, які проживали однією сімєю в незареєстрованому шлюбі, визнати право власності на Ѕ частину вказаної квартири.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Викладені в позовній заяві обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; не містять зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивачем не надано доказів на підтвердження: права власності на спірну квартиру та зазначення позивача щодо витрачання коштів на ремонт квартири в розмірі 91000 грн.

Пунктом 2 ч.1 ст.80 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Позивач просить визнати право власності на Ѕ частину квартири №59 по пр. Відрадний у м. Києві, зазначає ціну позову 214716 грн 50 коп., при цьому не посилається на докази, які підтверджують вартості вищевказаної квартири.

Відповідно до Закону України Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

У звязку з чим позивачу слід послатися на докази, які підтверджують дійсну ринкову вартість саме квартири №59 по пр. Відрадний у м. Києві та сплатити збір за подання позову до суду, відповідно до підтвердженої вартості квартири і надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Крім того, з обґрунтування позовних вимог вбачаються правовідносини з ОСОБА_3, у звязку з чим необхідно визначити його процесуальний статус, про що зазначити у викладеній новій редакції позовної заяви із доданням копії позовної заяви з додатками для всіх зазначених учасників процесу.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір»,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О.Козленко