Справа № 2-4834/13
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"03" серпня 2013 р. м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до КМР, просив суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та надати додатковий строк для прийняття спадщини

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позивачем фактично заявлено 3 позовних вимоги.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовую цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Разом з вимогою про визначення місця проживання доньки, викладена вимога щодо можливості побачення з дитиною та усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною. Тобто викладені дві вимоги, які взаємовиключають одна одну. При цьому стосовно місця проживання дитини позивач не вказує з ким саме, на його думку необхідно залишити проживати дитину (із зазначенням адреси мешкання); не посилається на житлово-побутові умови (акт обстеження побутових умов), не зазначає докази на підтвердження реєстрації та проживання осіб які мешкають в квартирі (будинку), який позивач визначає як місце проживання дитини.

В позовній заяві прописана вимога щодо усунення перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною. Визначена позивачем вимога про можливість побачення з дитиною не конкретизована останнім, позивачу необхідно зазначити бажані дні для побачень, тобто надати певний бажаний графік із врахування інтересів дитини, місця відвідувань тощо.

Крім того, позивачем не надано доказів існуючих перешкод зі сторони відповідача у спілкуванні з дітьми.

Також з матеріалів позовної заяви не вбачається досудового врегулювання спору не надано доказів щодо врегулювання спору шляхом звернення до Служби у справах дітей Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації.

При цьому позовна заява не містить викладу обставин із зазначенням у чому виражаються дії відповідача що перешкоджають спілкуванню позивача з дитиною, які конкретно неправомірні дії вона вчиняє, в який спосіб вони вчиняються, в чому полягають порушення прав позивача та не зазначено якими доказами це підтверджується.

Позивачем в одному позові заявлені вимоги, які абсолютно між собою не пов'язані та мають різний предмет доказування, а саме: розірвання шлюбу; визначення місця проживання дитини.

Окремі вимоги позивача чітко не викладені, а саме: чи потрібен сторонам час для примирення; чи порушує відповідач права позивача на побачення з дитиною, де саме та з ким проживає дитина на даний час, позивач також не зазначає та не посилається на докази у підтвердження проживання дитини з батьками його дружини, з матеріалів позовної заяви не вбачається досудового врегулювання спору тощо.

Інші вимоги прохальної частини позову є вимогами про витребування доказів, які також необґрунтовані, оскільки позивачем не вмотивовано, з яких підстав необхідно витребовувати оригінали свідоцтва про народження та свідоцтва про шлюб, при цьому копії вказаних документів додані позивачем до позовної заяви. Крім того, зазначивши вказану вимогу позивачем порушений процесуальний порядок звернення до суду передбачений ст.137 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Підтвердження таких складностей позивач суду не надав та не зазначив жодного доказу, який би підтвердив факт його звернення до відповідача з проханням надати такі документи та відмови в задоволені його прохання.

Тому вимоги позивача про витребування оригіналів документів підлягають оформленню відповідно до ст.137 ЦПК України.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О.Козленко