Справа № 2-6899/13
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2013 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до виконавчого комітету Київської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю та усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом зняття особи з реєстрації, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до відповідачів, просила суд визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1. Усунути перешкоди у користуванні квартирою шляхом встановлення порядку користування нерухомим майном, розподілу особистого рахунку між позивачем та ОСОБА_2 в рівних долях.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов'язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

У даному випадку позовна заява не містить ціни позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідноч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" із позовних заяв майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1% ціни позову,але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Тому позивачу слід надати до суду розрахунок ціни позову виходячи із дійсної ринкової вартості предмету позову (спірної квартири) підтвердженою відповідними доказами.

Позивачем фактично заявлено три позовних вимоги.

Відповідно, у позовній заяві повинно бути викладено зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджують, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Прохання про визнання права власності позивач обґрунтовує нормами ст.344 ЦК України, при цьому не надає жодного доказу щодо постійного проживання у спірній квартирі, оскільки доказова база в цьому випадку не обмежується Формою №3.

Докази надаються у встановленій процесуальним законом формі. Недотримання (порушення) форми отримання (надання) доказів обумовлює те, що вони при вирішенні судом справи до уваги братись не будуть. Крім того, докази мають відповідати певним вимогам, тобто мають бути належними та допустимими. Процесуальною формою доказів є визначені цивільним процесуальним законом засоби доказування, в яких містяться фактичні дані, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. У цивільному процесі основоположними засобами доказування, серед інших, є письмові докази.

Зазначені позовні вимоги мають різний предмет, підстави та обґрунтування. Тому не можуть розглядатися в одному провадженні. За окремою позовною вимогою, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі передбаченому ЗУ «Про судовий збір». За деякими з вимог необхідно визначити коло осіб, а саме: залучити до участі особу, яка в кожному конкретному випадку є належним відповідачем і третьою особою.

При цьому позовна заява не містить викладу обставин із зазначенням правових підстав (з посиланням на конкретні статті ЦК України та інших норм) саме для розподілу особистого рахунку між позивачем та ОСОБА_2. Взагалі позовна вимога в цій частині викладена позивачем таким чином: «Розподіл особистого рахунку квартири АДРЕСА_1», що не є коректним, тому позивачу слід викласти її відповідно до норм чинного законодавства.

Позивачам необхідно обґрунтувати чому саме до визначеного відповідача поставлені вимоги про відповідача поставлені вимоги - про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом встановлення порядку користування нерухомим майном, розподілу особистого рахунку між позивачем та ОСОБА_2 в рівних долях та в чому полягають порушення прав та законних інтересів позивача з боку відповідача, які конкретно неправомірні дії вчиняє відповідач, в який спосіб вони вчиняються, в чому полягають порушення прав позивача та не зазначено якими доказами це підтверджується та яким чином вони можуть бути поновлені.

Як вбачається з позовної заяви, позивач обґрунтовуючи позовну заяву, зазначає, що справа також стосується інтересів інших осіб. З огляду на зазначене вбачається, що з урахуванням позовних вимог, не вирішено питання про притягнення до участі у справі житлової організації.

В позовній заяві позивач не конкретно зазначає, які саме родинні або ні стосунки пов'язують її з відповідачем, що необхідно підтвердити документально.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до виконавчого комітету Київської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю та усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом зняття особи з реєстрації - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко