З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
25.11.2013 Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого суддіСаламон О.Б.
за участі секретаряСолодухіної Н.С.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві про перерозподіл спадщини між спадкоємцями, -
До суду звернувся ОСОБА_3 з позовом, який було уточнено в процесі судового розгляду (а.с.187-190), з вимогою до відповідача ОСОБА_4 про перерозподіл спадщини між спадкоємцями, а саме перерозподілити спадщину після смерті його батька, ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1. між спадкоємцями першої черги за законом, ним, позивачем, та відповідачем. Виділити у спадщину позивачу, ОСОБА_3, АДРЕСА_1, визнавши за ним право власності на вказане майно та стягнути з відповідача, ОСОБА_4, пропорційну грошову компенсацію ринкової вартості іншого спадкового майна, отриманого нею у спадщину, в сумі 372 553,45 грн.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач посилається на те, що загальна ринкова вартість всього спадкового майна становить 1 583 026,89 грн., при цьому до спірної спадщини входить таке майно:
- земельна ділянка, площею 0,210 га, розташована на території Погребської сільської ради Броварського району Київської області, на якій розташований будинок, вартість якої 1 040 598 грн.;
- 2-х кімнатна АДРЕСА_1 - 418 960 грн.;
- автомобіль марки "Hyundai Tucson", 2008 року випуску, д/н НОМЕР_1 - 120 950 грн.;
- грошові вклади з відповідними відсотками та компенсаційними виплатами по них, що знаходяться на рахунках в ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" м. Києва:
1) у відділенні поштового зв'язку № 156 м. Києва: на рахунку НОМЕР_2 - 2 466,75 грн.;
2) у Деснянському відділенні № 1 м. Києва: поточний рахунок № НОМЕР_3 - 0,57 грн.; поточний рахунок № НОМЕР_4 в розмірі 0,54 дол. США;
- 189 простих іменних акцій ВАТ "Укренергобудмеханізація" номінальною вартістю 0,25 грн., загальною номінальною вартістю 47,25 грн., які належали спадкодавцю на підставі виписки про стан рахунку в цінних паперах, виданої ПАТ "Промінвестбанк" 14.07.2011 р.
Позивач та його представник позов підтримали у повному обсязі, посилаючись на викладене в позові, зазначивши, що відповідач його завірила, що зі спадщиною нічого не станеться, оскільки все спадкове майно після отримання нею свідоцтва про право на спадщину буде поділено порівну за її письмовою заявою до нотаріальної контори. Він, позивач, довіряв своїй матері та був впевнений, що остання поділить усе належне Спадкодавцеві майно, як вони і домовлялися, порівну. Влітку 2012 року дізнався, що будинок та присадибна земельна ділянка вже продані. Даний продаж відбувся без його відому і ніяких коштів відповідач йому не сплатила, а після розмови з цього приводу, позивач зрозумів, що на добровільний поділ спадкового майна можна не розраховувати.
Відповідач до суду не з"явилася, хоча про розгляд справи повідомлялася належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення.
Представник третьої особи - Головне управління юстиції у м. Києві до суду не з"явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, просять розглядати справу за відсутності їх представника та винести рішення у відповідності до чинного законодавства.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо відомостей про права та відносини сторін, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності відповідача відповідно до ст.ст. 224-227 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення, про що не заперечував позивач.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з ч.3 ст. 10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 (далі за текстом - спадкодавець).
Після смерті спадкодавця залишилися спадщина, до складу якої входить наступне майно:
- земельна ділянка, площею 0,210 га, у межах згідно планом, яка розташована на території Погребської сільської ради Броварського району Київської області, на якій розташований будинок (надалі - будинок та присадибна земельна ділянка);
- 2-х кімнатна АДРЕСА_1 площею 51, 1 кв. м. (надалі - квартира);
- автомобіль марки "Hyundai Tucson", 2008 року випуску, д/з НОМЕР_1 (далі за текстом - автомобіль);
- грошові вклади з відповідними відсотками та компенсаційними виплатами по них, що знаходяться на рахунках в ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" м. Києва (надалі - грошові вклади на рахунках в банку):
1) у відділенні поштового зв'язку № 156 м. Києва: на рахунку НОМЕР_2 в розмірі 2 466,75 грн.;
2) у Деснянському відділенні № 1 м. Києва: поточний рахунок № НОМЕР_3 в розмірі 0,57 грн.; поточний рахунок № НОМЕР_4 в розмірі 0,54 дол. США;
- 189 простих іменних акцій ВАТ "Укренергобудмеханізація" номінальною вартістю 0,25 грн., загальною номінальною вартістю 47,25 грн., які належали спадкодавцю на підставі виписки про стан рахунку в цінних паперах, виданої ПАТ "Промінвестбанк" 14.07.2011 р.
Згідно з наданими суб'єктом оціночної діяльності ТОВ "Акцептконсалт" звітів про оцінку майна, ринкова вартість спадкового майна складає:
- будинку та присадибної земельної ділянки - 1 040 598 грн.;
- квартири - 418 960 грн.;
- автомобіля - 120 950 грн.
Сума грошових коштів на рахунках в банку - 2 471,64 грн. та вартість акцій відповідно до номінальної вартості - 47,25 грн.
Отже, з урахуванням даних щодо ринкової вартості спадкового майна (будинку, присадибної земельної ділянки, квартири та автомобіля), наданих в звітах суб'єкта оціночної діяльності ТОВ "Акцептконсалт", загальна ринкова вартість всього спадкового майна становить 1 583 026, 89 грн.
Спадкодавець не залишив заповіту, а тому спадкоємцями першої черги за законом стали: єдиний син померлого - ОСОБА_3 (далі за текстом - позивач), та його дружина - ОСОБА_4 (надалі - відповідач).
Відразу після відкриття спадщини сторони звернулись до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори (далі за текстом - нотаріальна контора) для подання заяви про прийняття спадщини за законом, проте заява була прийнята лише у відповідача, оскільки у позивача на той час був втрачений паспорт громадянина України.
Поновивши паспорт, позивач 24 жовтня 2012 року подав до нотаріальної контори письмову заяву про прийняття спадщини за законом, проте йому було письмово відмовлено у прийнятті заяви в зв'язку з пропуском строку на прийняття спадщини, в зв'язку з чим позивач звернувся до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
26.03.2013 р. рішенням Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_3 визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Вказане рішення не оскаржувалось та вступило в законну силу 08.04.2013 р., після чого позивач у визначений рішенням суду додатковий трьохмісячний строк подав до Нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за законом.
28.05.2013 р. нотаріальна контора надала відповідь, що вказану заяву прийнято та додано до матеріалів спадкової справи, але для вирішення питання про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу необхідно звернутися до суду, оскільки спадкоємець, який вчасно прийняв спадщину, тобто відповідач, вже отримала свідоцтво на неї.
Таким чином, позивач, будучи єдиним сином Спадкодавця, був позбавлений спадщини свого батька.
Згідно спадкової справи відповідач отримала наступні свідоцтва про право на спадщину за законом:
- на будинок та присадибну земельну ділянку (свідоцтво № 1-994 від 17.07.2012 р.);
- на автомобіль (свідоцтво № 1-996 від 17.07.2012 р.);
- на грошові кошти на рахунку в банку (свідоцтво № 1-1000 від 17.07.2012 р.);
- на акції (свідоцтво № 1-998 від 17.07.2012 р.)
Відповідно заяви відповідача про видачу свідоцтва про справо на спадщину за законом, яку вона прийняла, остання не оформляла свідоцтво про право на спадщину на АДРЕСА_1.
Відповідно до ч. 1 ст. 1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 1280 ЦК України, якщо після спливу строку для прийняття спадщини і після розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (ч.ч.2,3 ст. 1272 цього Кодексу), вона підлягає перерозподілу між ними. Такі спадкоємці мають право вимагати передання їм у натурі частини майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку щодо задоволення позову щодо перерозподілу спадщини, визнання за ОСОБА_5 права власності на АДРЕСА_1 та стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 грошової компенсації ринкової вартості іншого спадкового майна, отриманого нею у спадщину в сумі 372 553,45 грн.
Відповідно до вимог ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати.
Керуючись ст.ст. 10, 15, 30, 60, 88, 179, 212 - 215 ЦПК України, ст.ст. 330,387-388,1216,1218,1220,1268 ЦК України, суд, -
Перерозподілити спадщину ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, між спадкоємцями першої черги за законом ОСОБА_3 та ОСОБА_4:
- виділити у спадщину ОСОБА_3 2- х кімнатну квартиру АДРЕСА_1, визнавши за ним право власності;
- стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 грошову компенсацію ринкової вартості іншого спадкового майна, отриманого нею у спадщину в сумі 372 553,45 грн.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 понесені витрати по сплаті судового збору - 3 441 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено протягом 10 днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б.