У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 серпня 2013 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні майном, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, просила суд усунути перешкоди в користуванні нею житловим будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; вселити позивача до житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позивачем фактично заявлено 2 позовні вимоги.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджують, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Позивач пред'являє позовні вимоги до відповідачів, обґрунтовуючи їх тим, що останні чинять перешкоди у користуванні належній позивачу ідеальної частки будинку та не дають доступ позивачу до будинку та можливості проживати в ньому. Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не було надано жодних доказів, що підтверджують зазначені обставини, а також доказів досудового врегулювання спору.

У зв'язку з чим, позивачу необхідно обґрунтувати зазначені обставини, про що надати до суду посилання на докази, в тому числі і щодо досудового врегулювання спору між сторонами також в порядку передбаченому ст.364 ЦК України.

Окремі обставини що обґрунтовують позовну вимогу про усунення перешкод у користуванні будинком взагалі не викладені в позовній заяві, а саме: чи є це спільною, частковою, чи сумісною власністю сторін по справі; яка саме ідеальна частка належить не тільки позивачу, а кожній із сторін у справі (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно на час звернення до суду); яким саме чином відповідачі перешкоджають у користуванні майном позивача; факт порушення права власності позивача на користування житловим будинком; факти завдання незручностей позивачу власниками інших часток будинку. Тому, позивачу слід викласти вказані обставини та обґрунтувати їх відповідно до норм чинного законодавства з посиланням на доказі по кожній вказаній обставині.

Щодо вимоги про вселення позивачу необхідно конкретизувати чи відбувався виділ частки в натурі; чи встановлювався порядок користування конкретними приміщеннями; та зазначити на яку саме площу спірного житлового будинку необхідно вселити позивача.

Позивачем не доданий до матеріалів справи технічний паспорт на будинок який є спірним.

Також з позовної заяви не вбачається місце реєстрації позивача у вищевказаному будинку, на підтвердження чого позивачу слід надати до суду довідку форми 3.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119-121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні майном - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко