Справа № 2-6521/13
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2013 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Департамент земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації про виділення в натурі частки земельної ділянки із спільної часткової власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до відповідача ОСОБА_3 в якому просить виділити в натурі належну на праві власності ОСОБА_2 земельну ділянку площею 281,28 кв.м. від загальної площі земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_1.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування позивача і відповідача, їх місце проживання або знаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, оскільки позивач не зазначив обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги до відповідача відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Так, позивач просить виділити в натурі земельну ділянку площею 281,28 кв.м., а відповідно до рішення Київської міської ради від 28.01.1999 р. №116-1/217 передано у спільну приватну власність ОСОБА_4 та ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,0545 кв.м., не зазначено документи, що підтверджують право власності позивача на земельну ділянку (державний акт на земельну ділянку).

Крім того, позивачем не зазначено ціни позову та не сплачено судовий збір, який необхідно сплатити у розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (229,40 грн.) та не більше 3 розмірів заробітної плати 3441,00 грн.), який необхідно сплатити на наступні реквізити: отримувач коштів: УДК СУ Солом'янського району м. Києва, код отримувача/ код за ЄДРПОУ/:38050812, рахунок отримувача: 0010, банк отримувача: ГУ ДКУ у м. Києві, код банку отримувача /МФО/: 820019, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: 22030001; 050, "Судовий збір", Солом'янський р/с, 02896762, за подачу позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, або документ що звільняє від сплати судового збору.

Згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у ст. ст. 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, Законом України "Про судовий збір", суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Департамент земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації про виділення в натурі частки земельної ділянки із спільної часткової власності- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків на протязі п`яти днів з дня отримання ним копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Кушнір