У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2013 року суддя Подільського
районного суду м.Києва Трегубенко Л. О.
, розглянувши заяву Публічного
акціонерного товариства «Комерційний
банк «Хрещатик» про забезпечення
позову в цивільній справі за позовом до
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про солідарне
стягнення заборгованості за кредитним
договором у загальній сумі 1474611 грн. 96
коп.,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду знаходиться
цивільна справа за позовом ПАТ «КБ
«ХРЕЩАТИК» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про
солідарне стягнення заборгованості за
кредитним договором у загальній сумі 1
474 611 грн. 96 коп..

Позивач подав заяву про забезпечення
позову шляхом накладення арешту на
чотирикімнатну квартиру АДРЕСА_1, що
належить на праві приватної власності
відповідачці, ОСОБА_1, вважає, що
невжиття таких заходів може в
подальшому ускладнити виконання
рішення суду або взагалі зробить таке
виконання не можливим.

Обгрунтовує тим, що позичальник та
поручитель за кредитним договором є
фінансово неспроможними виконати
порушені зобов'язання за кредитним
договором, що підтверджується
несплатою кредиту та відсотків в
терміни, обумовлені кредитним
договором, не виходять на контакт з
банком щодо можливого врегулювання
даної ситуації.

У порядку примусового виконання
рішення Подільського районного суду м.
Києва від 31.05.2011 р. відділом ДВС
Подільського районного управління
юстиції у м. Києві було відкрито
виконавче провадження, в ході якого
державним виконавцем здійснено ряд
виконавчих дій.

Відповідно до довідки № 97 від 16.01.2013 р.,
виданої КП «Центральний», поручителю,
ОСОБА_1, належить на праві власності
квартира, що знаходиться за адресою
АДРЕСА_1, на яку державним виконавцем з
метою реального виконання рішення
суду щодо стягнення заборгованості в
сумі 1 474 611 грн. 96 коп. накладено арешт та
18.03.2013 р. внесено запис до державного
реєстру прав на нерухоме майно про
реєстрацію обтяження про арешт
нерухомого майна.

Державним виконавцем разом із
представником стягувача неодноразово
здійснювався вихід для опису квартири,
проте жодного разу боржник не
відкривав двері (копії актів
державного виконавця від 17.05.2013 р.,
11.06.2013 р. та 18.07.2013 р. .

Такі дії боржника спрямовані на
затягування проведення державним
виконавцем виконавчих дій,
передбачених Законом України «Про
виконавче провадження».

Боржник, ОСОБА_1, подала заяву про
перегляд заочного рішення від 31.05.2011 р.
більше ніж через два роки з дня
ухвалення, і це дає підстави банку
стверджувати, що вона може
розпорядитися квартирою, відчужити її
на користь невідомих осіб, чим
ускладнить або навіть зробить
неможливим виконання рішення суду.

Позивач просив заяву задовольнити.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов
висновку, що заява про забезпечення
позову передчасна і не підлягає
задоволенню з наступних підстав.

У відповідності з ч. ч. 1, 3 ст. 151 ЦК
України суд за заявою осіб, які беруть
участь у справі, може вжити,
передбачені цим Кодексом, заходи
забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається на
будь-якій стадії розгляду справи, якщо
невжиття заходів забезпечення може
утруднити чи зробити неможливим
виконання рішення суду.

Як убачається з доданого до заяви
витягу з Державного реєстру прав на
нерухоме майно про реєстрацію
обтяжень, 18.03.2013 р. державним виконавцем
відділу ДВС Подільського районного
управління юстиції у м. Києві внесені
відомості про арешт майна - квартири
АДРЕСА_1, що належить на праві
власності ОСОБА_1, дані про вилучення
цього обтяження, як про наміри боржника
відчужити його відсутні.

Відповідно до довідки ф. №3 у квартирі
АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають
ОСОБА_1 ( власник) та ОСОБА_3 (чоловік).

Ураховуючи наведене, суд вважає, що
доцільність вжиття заходів
забезпечення позову в виді арешту
квартири не підтверджена, тому
відмовляє в задоволенні заяви.

На підставі наведеного, керуючись ст.
ст. 151 -153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви Публічному
акціонерному товариству «Комерційний
банк «Хрещатик» про забезпечення
позову шляхом накладення арешту на
квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 208, 00
кв.м, житловою площею 140, 20 кв.м, що
належить на праві власності ОСОБА_1,
відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Подільський районний суд м. Києва в
установленому законом порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
подається протягом п»яти днів з дня її
проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено
без участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п»яти днів з дня отримання копії
ухвали.

СуддяЛ. О. Трегубенко