Справа № 210/4477/13-ц
Провадження №2/210/1546/13
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" листопада 2013 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого
Рогу Дніпропетровської області у
складі:

головуючого судді:
Чайкіна О.В.,

при секретарі:
Ромашевський В.Є.

за участі представників сторін:

позивача: ОСОБА_1,
ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3: ОСОБА_4,
ОСОБА_5

відповідача Відділ державної
реєстрації речових прав на майно

Реєстраційної служби КМЮ
Дніпропетровської області
не з"явився,

третя особа: Третя КДНК
не з"явився

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за уточненим
позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_3, Відділу
державної реєстрації речових прав на
майно Реєстраційної служби КМЮ
Дніпропетровської області, третя особа
- Третя Криворізька державна
нотаріальна контора, про зобов"язання
здійснити державну реєстрацію
договору дарування, визнання права на
спадщину , -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває на
розгляді вищевказана цивільна справа.

У судовому засіданні, до початку
розгляду справи по суті відповідачем
подана зустрічна уточнена позовна
заява про визнання договору дарування
частки квартири фіктивним, повернення
частки квартири.

Сторона позивача при вирішенні питання
про прийняття зустрічної позовної
заяви покладалась на розсуд суду.

Ознайомившись зі змістом поданої
зустрічної уточненої суд приходить до
наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 119 ЦПК України
позовна заява має містити в собі:
найменування суду, до якого подається
позов, ціну позову, точну назву
відповідача і його місце знаходження;
зміст позовних вимог; виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує кожну свою
вимогу; зазначення доказів, що
стверджують кожну обставину, наявність
підстав для звільнення від
доказування.

Ознайомившись із змістом позовної
заяви та додатками до неї, суд прийшов
до переконання, що заява не відповідає
вимогам статті 119 Цивільного
процесуального кодексу України з
урахуванням наступного.

По-перше, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК
України до позовної заяви додається
документ, що підтверджує сплату
судового збору.

Як вбачається з позовної заяви, позивач
за зустрічним позовом об'єднав в одній
позовній заяві кілька вимог, пов'язаних
між собою - немайнового і майнового
характеру. При цьому, до первісної
зустрічної позовної заяви додано лише
квитанцію про сплату судового збору в
розмірі 114грн.70коп. за розгляд
немайнового спору. Поряд із цим,
відповідно до вимог ст. 6 ч.3 Закону
України «Про судовий збір» - за подання
позовної заяви, що має одночасно
майновий та немайновий характер,
судовий збір сплачується за ставками,
встановленими для позовних заяв
майнового та немайнового характеру.

Майновими вимогами є будь-які вимоги
суб'єктів права, що пов'язані з
володінням, користуванням,
розпорядженням, обміном, розподілом
майна, у тому числі нерухомими та
рухомими речами, грошами (грошовими
коштами).

Так позивач просить суд застосувати
наслідки недійсності правочину
(реституцію). Вказана вимога позивача
за зустрічним позовом має майновий
характер, адже вирішення судом даного
спору стосується отримання позивачем
економічної вигоди, вираженої у
грошовому еквіваленті, і має очевидний
економічний ефект.

Оскільки спір вочевидь має майновий
характер, то відповідно до вимог пп. 1 п.
1 ст.4 Закону України «Про судовий збір»
позивач мав сплатити судовий збір в
розмірі 1 відсотка від ціни позову, але
не менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати, але не більше 3
розмірів мінімальної заробітної плати,
встановлених законом на 1 січня
календарного року, в якому відповідна
заява подана до суду (станом на 1 січня
2013 року розмір мінімальної заробітної
плати становить 1147,00 грн.). Аналогічний
підхід до визначення розміру судового
збору викладено в абз. 2. п. 3 листа
Вищого спеціалізованого суду з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 27.09.2012р. № 10-1386/0/4-12 «Про деякі
питання практики застосування Закону
України «Про судовий збір».

При цьому, судом не вбачається підстав
для звільнення позивачів від сплати
судового збору при подачі
вищезазначеного позову.

З урахуванням наведеного, виходячи з
вказаних вимог, позивачу необхідно
доплатити судовий збір.

По-друге, в порушення вимоги п. 4 ч. 2 ст.
119 ЦПК України позивачем за зустрічним
позовом взагалі не зазначено ціни
позову (вартості майна, яке позивач
просить повернути). Крім того, в силу п. 2
ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах про права
власності на майно ціна позову
визначається вартістю майна.

Враховуючи викладене, вважаю, що
зустрічна позовна заява подано без
додержання вимог ст.119 ЦПК України,
тому вважаю необхідним залишити її без
руху.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну уточнену позовну заяву
відповідача за первісним позовом -
залишити без руху, про що повідомити
позивача за зустрічним позовом.

Надати позивачу за зустрічним позовом
п'ятиденний строк з дня отримання
ухвали суду, для виправлення недоліків,
а саме: оформити зустрічну уточнену
позовну заяву відповідно до вимог ст. 119
ЦПК України та сплатити судовий збір в
повному обсязі.

Роз'яснити позивачу за зустрічним
позовом, що у випадку не усунення
наведених в ухвалі недоліків у
встановлений строк, заява буде
вважатись не поданою і підлягає
поверненню.

Ухвала може бути оскаржена в частині
визначення розміру судового збору та
щодо недотримання правил підсудності,
у встановлений законом строк і порядок,
передбачений ст. ст. 293, 294 ЦПК України.

Суддя: О. В. Чайкіна