Провадження по справі № 2/260/1497/2013
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2013 року Ленінський
районний суд м. Донецька в складі:

головуючого судді:
Трофименко Л. Р.

при секретарі: Ткач Є.Г.

за участю

представника позивача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Донецьку
позовну заяву ОСОБА_2 до Виконавчого
комітету Ленінської районної у м.
Донецьку Ради, ОСОБА_4 про подовження
строку для прийняття спадщини та
встановлення родинних зв'язків, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до
Виконавчого комітету Ленінської
районної у м. Донецьку Ради, ОСОБА_4 про
подовження строку для прийняття
спадщини та встановлення родинних
зв'язків, в якому зазначив, що
ІНФОРМАЦІЯ_5 померла його племінниця -
ОСОБА_5. Після смерті племінниці
залишилось спадкове майно, яке
складається із квартири, яка
розташована за адресою: АДРЕСА_1, яка
належала останній на праві приватної
власності, якою на теперішній час
незаконно заволоділа відповідачка. Він
є єдиним спадкоємцем зазначеного
спадкового майна. Ним було пропущено
строк встановлений законом для
прийняття спадщини з поважних причин,
оскільки в 2009 році помер його син та він
довгий час був у депресії, крім того
проживав в Російській Федерації де
йому відмовляли в прийомі заяви про
прийняття спадщини. Постановою
приватного нотаріуса Донецького
міського нотаріального округу від
03.04.2013р. йому у видачі свідоцтва про
право на спадщину після смерті ОСОБА_5
відмовлено у зв'язку з пропуском строку
прийняття спадщини. Постановою
державного нотаріуса Донецької сьомої
нотаріальної контори від 03.04.2013р. йому у
видачі свідоцтва про право на спадщину
після смерті ОСОБА_5 відмовлено у
зв'язку з пропуском строку прийняття
спадщини. Встановлення факту
родинних|родинних| відносин між
позивачем та померлою ОСОБА_5 в собі
тягне для нього юридичні наслідки, а
саме дає змогу підтвердити, що він є
спадкоємцем четвертою черги майна
померлої під час розгляду судом справи
про продовження строку для прийняття
спадщини, та у разі винесення судом
рішення на його користь - одержати
свідоцтво про право на спадщину за
законом, тому він змушений звернутися
до суду з цією заявою. Від прийняття
спадщини він не відмовлявся і не
відмовляється, бажає реалізувати своє
право на спадкування після смерті
спадкодавця. Просив встановити факт,
родинних відносин між ОСОБА_5, що
померла ІНФОРМАЦІЯ_5 у м. Донецьку та
ним, як рідним дядьком померлої, та
подовжити строк для прийняття спадщини
- квартири, яка розташована за адресою:
АДРЕСА_1.

У судове засідання позивач ОСОБА_2 не
з`явився, надав до суду заяву, згідно
якої заявлені вимоги підтримав та
прохав слухати справу у його
відсутність за участі його
представника - ОСОБА_1

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому
засіданні підтримав позовні вимоги в
повному обсязі, дав пояснення
аналогічні викладеним в позові.

Представник відповідача Виконавчого
комітету Ленінської районної в
м.Донецьку Ради Курочка О.С. до
судового засідання не з'явився, надав
суду заяву про розгляд справи у його
відсутність та ухвалення рішення на
розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_4 у судові засідання
не з'являлася, про час слухання справи
повідомлялася належним чином. Так в
матеріалах справи на листі 19
знаходиться розписка відповідачки про
отримання позовної заяви з додатками.
Однак в судове засідання 30.07.2013р.
відповідачка не з'явилася, причини
неявки суду не повідомила. 15.08.2013р.
відповідачка знов до судового
засідання не з'явилася, причини неявки
суду не повідомила, хоча була
повідомлена про розгляд справи
особисто.(а.с.23) 15.08.2013р. представником
відповідачки ОСОБА_10 було отримано для
передачі ОСОБА_4 судову повістку на
21.10.2013р. (а.с.31) втім до судового
засідання відповідачка не з'явилася.
20.11.2013р. відповідачка знов не з'явилася
до судового засідання, хоча
телефонограмою від 11.11.2013р. вих.. №17671/13
вона була повідомлена про проведення
судового засідання, телефонограму
прийняла її представник ОСОБА_10 (а.с.46)
16.12.2013р. відповідачка не з'явилася до
судового засідання, хоча її
представником була отримана судова
повістка для передання відповідачці.
(а.с.64) 19.12.2013р. відповідачка не з'явилася
до судового засідання, надала суду
телеграму про перенесення слухання
справи у зв'язку з хворобою. (а.с.70)
25.12.2013р. ОСОБА_4 до судового засідання не
з'явилася, хоча була повідомлена про
розгляд справи телеграмою, яку
прийняла її представник. (а.с.72) 30.12.2013р.
відповідачка знов не з'явилася до
судового засідання, хоча
телефонограмою від 25.12.2013р. вих. №21189/13
вона була повідомлена про проведення
судового засідання, телефонограму
прийняла її представник ОСОБА_10 (а.с.83-84)
25.12.2013р. представником відповідача
ОСОБА_10 було надано заяву про
перенесення розгляду справи, в якому
вона вказала, що її довіритель
продовжує хворіти, а вона не має
можливості з'явитися, оскільки 25.12.2013р.
о 14-00 годин буде знаходитися в
Ворошиловському районному суді м.
Донецька в іншому процесі. (а.с.76) До
заяви була додана незавірена та
неякісна копія довідки (а.с.77) в якій
зазначено, що ОСОБА_4 хворіє та
лікується амбулаторно з 07.12.2013р. та
продовжує хворіти, довідка, яка надана
суду 25.12.2013р. датована 19.12.2013р., при цьому
вона не містить відомості про
відкриття листка непрацездатності,
ймовірний строк лікування та не
підтверджує продовження хвороби
відповідачки 25.12.2013р.

Представник відповідачки ОСОБА_10
19.12.2013р. до судового засідання не
з'явилася, причини неявки суду не
повідомила, її довіритель ОСОБА_4
надіслала на адресу суду телеграму про
перенесення розгляду справи на іншу
дату. (а.с.70) 25.12.2013р. ОСОБА_10 до судового
засідання не з'явилася, хоча особисто
була повідомлена про розгляд справи
телеграмою №20610/13 від 20.12.2013р. (а.с.72) При
цьому 25.12.2013р. представником
відповідача ОСОБА_10 було надано заяву
про перенесення розгляду справи, в
якому вона вказала, що її довіритель
продовжує хворіти, а вона не має
можливості з'явитися, оскільки 25.12.2013р.
о 14-00 годин буде знаходитися в
Ворошиловському районному суді м.
Донецька в іншому процесі. (а.с.76) До
заяви була додана незавірена та
неякісна копія довідки (а.с.77) в якій
зазначено, що ОСОБА_4 хворіє та
лікується амбулаторно з 07.12.2013р. та
продовжує хворіти, довідка, яка надана
суду 25.12.2013р. датована 19.12.2013р., при цьому
вона не містить відомості про
відкриття листка непрацездатності,
ймовірний строк лікування та не
підтверджує продовження хвороби
відповідачки в день засідання -25.12.2013р.
Також до заяви було додано довідку про
слухання справи в Ворошиловському
районному суді м.Донецька 25.12.2013р.
кримінальної справи за участю ОСОБА_10
Втім 30.12.2013р. представник відповідача
ОСОБА_10 знов не з'явилася до судового
засідання, хоча телефонограмою від
25.12.2013р. вих. №21189/13 вона була
повідомлена про проведення судового
засідання. (а.с.83-84) Представник
відповідача не надала суду ані заяви
про відкладення розгляду справи, ані
підтверджуючого документу про участь в
іншому судовому засіданні 25.12.2013р. в
Ворошиловському районному суді
м.Донецька.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України сторони та
інші особи, які беруть участь у справі,
зобов'язані повідомляти суд про
причини неявки у судове засідання. У
разі неповідомлення суду про причини
неявки вважається, що сторони та інші
особи, які беруть участь у справі, не
з'явилися в судове засідання без
поважних причин. Вирішуючи питання про
відкладення розгляду справи, суд
враховує складність справи, попередню
участь представника у справі, стадію
розгляду, готовність сторони до
самостійного захисту своїх інтересів,
добросовісність дій представника, який
не з'явився, доведеність поважності
причини неявки, думку інших осіб, які
беруть участь у справі. Неявка
представника в судове засідання без
поважних причин або неповідомлення ним
про причини неявки не є перешкодою для
розгляду справи. Згідно частини 4
статті 169 ЦПК України у разі повторної
неявки в судове засідання відповідача,
повідомленого належним чином, суд
вирішує справу на підставі наявних у
ній даних чи доказів. Таким чином,
враховуючи думку представника
позивача, який не заперечував проти
розгляду справи за відсутності
відповідача ОСОБА_4 та її представника
ОСОБА_10, враховуючи той факт, що ОСОБА_4
та її представник, будучи належним
чином повідомленими про розгляд справи
без поважної причини повторно не
з'явилися до судового засідання, та
враховуючи строки розгляду справи, суд,
вважає за можливе розглянути справу за
їх відсутності. При цьому, враховуючи
той факт, що представник відповідача
брала участь в судових засіданнях,
висловлювала думку стосовно позову,
суд вважає за можливе розглянути
справу при загальному порядку.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_11
пояснила, що позивач є її двоюрідним
братом. ОСОБА_5 є племінницею позивача
та є дочкою ОСОБА_12, яка є рідною
сестрою позивача.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_13
пояснив, що позивач є рідним братом
ОСОБА_14 та чоловіком ОСОБА_15 та його
рідним дядькою. Його мати ОСОБА_16 є
рідною сестрою ОСОБА_15, а він є
племінником ОСОБА_2, ОСОБА_14 та ОСОБА_12
та двоюрідним братом померлої ОСОБА_5

Допитаний в судовому засіданні в
якості свідка нотаріус ОСОБА_19 пояснив
суду, що позивач особисто звертався з
заявою про прийняття спадщини та
отримав постанову про відмову у
вчиненні нотаріальної дії особисто,
про що на постанові виконав підпис.

Суд, дослідивши матеріали справи,
вважає за необхідне зазначити
наступне.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд
розглядає справи про встановлення
факту родинних відносин між фізичними
особами.

Відповідно з п.7 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 31 березня
1995 року № 5 «Про судову практику зі
справ про встановлення фактів, які
мають юридичне значення», суд вправі
розглядати справи про встановлення
родинних відносин, коли цей факт
безпосередньо породжує юридичні
наслідки.

Беручи до уваги п. 3 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 31 березня
1995 року № 5 «Про судову практику зі
справ про встановлення фактів, які
мають юридичне значення», оскільки
встановлення підвідомчого судові
факту про встановлення родинних
відносин пов'язане з вирішенням спору
про право, суд розглядає позов на
загальних підставах.

Так, в судовому засіданні встановлено,
що згідно з свідоцтва про смерть серії
НОМЕР_1 від 02.09.2010 року, виданого
відділом реєстрації актів цивільного
стану Ленінського районного
управління юстиції у м. Донецьку ОСОБА_5
померла ІНФОРМАЦІЯ_5 ( а.с. 4).

Відповідно до свідоцтва про народження
серії НОМЕР_2 вбачається, що батьками
позивача є ОСОБА_20 та ОСОБА_21 ( а.с. 9). Як
пояснив в судовому засіданні
представник позивача, при видачі
свідоцтва про народження помилково
було вказане прізвище ОСОБА_2 замість
вірного ОСОБА_2.

Відповідно до свідоцтва про зімну
імені вбачаться, що позивач змінив
прізвище з «ОСОБА_2» на «ОСОБА_2» (а.с. 10).

Згідно виписки з особової справи
газети Південного військового округу
«Военний вестник Юга России»
підполковника у відставці ОСОБА_2, який
працював начальником відділу
інформації та спорту, у позивача є
рідна сестра ОСОБА_12 (дівоче прізвище
ОСОБА_12), ІНФОРМАЦІЯ_1 та брат ОСОБА_14,
ІНФОРМАЦІЯ_2, батьки ОСОБА_20,
ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_21, ІНФОРМАЦІЯ_7
(а.с. 11), що підтверджується також копію
з повного витягу з державного реєстру
актів цивільного стану громадян щодо
актового запису про народження, що
батьками ОСОБА_12, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_20
та ОСОБА_21, тобто вона є рідною сестрою
позивача (а.с. 12-14).

Факт родинних відносин між позивачем
та померлою, ОСОБА_5, підтверджується
свідченням свідків у судовому
засідання. Так, будучі попередженими
про кримінальну відповідальність в
судовому засіданні, свідок ОСОБА_11
пояснила, що позивач є її двоюрідним
братом. ОСОБА_5 є племінницею позивача
та є дочкою ОСОБА_12, яка є рідною
сестрою позивача. Так в судовому
засіданні свідок ОСОБА_13 пояснив, що
позивач є рідним братом ОСОБА_14 та
чоловіком ОСОБА_15 та його рідним
дядькою. Його мати ОСОБА_16 є рідною
сестрою ОСОБА_15, а він є племінником
ОСОБА_2, ОСОБА_14 та ОСОБА_12 та двоюрідним
братом померлої ОСОБА_5

Встановлення факту родинних відносин
між ОСОБА_5, що померла ІНФОРМАЦІЯ_5 та
ОСОБА_2, як рідним дядею померлої,
необхідно йому для того, щоб він міг
оформити юридично свої спадкові права
на спадкове майно.

У зв`язку з викладеним суд приходить до
висновку, що в судовому засіданні
знайшов своє підтвердження факт
родинних відносин між ОСОБА_5, що
померла ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_4, який є рідним дядьком
померлої, тому заявлені вимоги у цій
частині підлягають задоволенню.

В судовому засіданні було оглянуто
спадкову справу померлої ОСОБА_5,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_5, яка була надана
приватним нотаріусом Донецького
міського нотаріального округу ОСОБА_19

Судом встановлено, що позивач є
спадкоємцем третьої черги спадкового
майна квартири, яка розташована за
адресою: АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_5
на праві приватної власності.
Позивачем було пропущено строк
встановлений законом для прийняття
спадщини, на підставі чого 03.04.2013 року
приватним нотаріусом Донецького
міського нотаріального округу (а.с. 8) та
державним нотаріусом донецької
державної нотаріальної контори (а.с. 7)
було винесено постанови про відмову у
здійсненні нотаріальних дій у зв'язку з
пропуском строку для прийняття
спадщини.

Відповідно до ст.1268,1269 Цивільного
кодексу України спадкоємець за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її. Спадкоємець, який
бажає прийняти спадщину, але на час
відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати у
строк шість місяців, який починається з
часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК
України), до нотаріальної контори заяву
про прийняття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено
наслідки пропущення строку для
прийняття спадщини, зокрема, якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву
про прийняття спадщини, він вважається
таким, що не прийняв її. За письмовою
згодою спадкоємців, які прийняли
спадщину, спадкоємець, який пропустив
строк для прийняття спадщини, може
подати заяву про прийняття спадщини
нотаріусу за місцем відкриття
спадщини. За позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини
подається:

1) у разі відсутності письмової згоди
всіх спадкоємців, які прийняли
спадщину, на подання спадкоємцем, який
пропустив шестимісячний строк, заяви
про прийняття спадщини до нотаріальної
контори;

2) у разі пропуску шестимісячного
строку подання заяви про прийняття
спадщини до нотаріальної контори та
відсутності інших спадкоємців, які
прийняли спадщину та могли б дати
письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно Висновків Верховного Суду
України, викладених у рішеннях,
прийнятих за результатами розгляду
заяв про перегляд судового рішення з
підстави,передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 355 ЦПК
України, за II півріччя 2012 р. правила ч. 3
ст. 1272 ЦК України про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини можуть бути
застосовані, якщо у спадкоємця були
перешкоди для подання такої заяви, а
також ці обставини визнані судом
поважними.

Згідно листа Вищого Спеціалізованого
Суду з розгляду цивільних і
кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від
16.05.2013 Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування
належними відповідачами у спорах про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини є
спадкоємці, які прийняли спадщину, або
територіальні громади в особі органів
місцевого самоврядування за місцем
відкриття спадщини. Відповідача по
справі є територіальна громада в особі
органів місцевого самоврядування за
місцем відкриття спадщини та ОСОБА_4,
яка відповідно до договору
купівлі-продажу від 05.04.2012р. є власником
спадкового майна. (а.с.85)

Також у вказаному листі зазначено, що
при вирішенні справ про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини слід також
враховувати, що додатковий строк
визначається у разі, якщо суд визнає
причини пропуску строку для прийняття
спадщини поважними. У зазначеній
категорії справ є обов'язковим
обґрунтування в мотивувальній частині
судового рішення поважності причин
пропуску строку для подання заяви про
прийняття спадщини. Суди переважно
правильно вирішують питання
поважності причин пропуску
зазначеного строку та визнають
поважними: тривалу хворобу,
перебування спадкоємця тривалий час за
межами України, відбування покарання в
місцях позбавлення волі, перебування
на строковій військовій службі в
Збройних Силах України тощо.

Отже, суд, враховуючи вище наведене,
вважає, що позивачем пропущено строк,
передбачений ст.1270 ЦК України з
поважних причин, оскільки позивач є
громадянином Російської Федерації,
довгий час та і в теперішній час
проживає за межами України, а саме в
м.Ростов-на-Дону в Російській
Федерації, крім того, останній, будучі у
похилому віці знаходився довгий час у
дипресивіному стані після смерті свого
сина (а.с.6), а отже з поважних причин
пропустив строк подачі заяви.

З наведених підстав суд вважає за
необхідне продовжити строк для
прийняття спадщини, пропущений з
поважної причини.

В судовому засіданні представником
відповідача ОСОБА_10 заявлялось
клопотання про виклик до судового
засідання для допиту в якості свідка,
попередивши останнього про
кримінальну відповідальність
приватного нотаріуса ОСОБА_19
Представник позивача мотивувала своє
клопотання тим, що бажає з'ясувати чи
особисто позивач зветався з заявою про
прийняття спадщини та чи його
особистий підпис виконаний на
постанові про відмову у вчиненні
нотаріальної дії. Вказане клопотання
було задоволено судом. Не беручи до
уваги той факт, що приватний нотаріус
Донецького міського нотаріального
округу ОСОБА_19 двічі з'являвся до
судового засідання, а сторона, яка
заявляла вказане клопотання до суду не
з'явилася з неповажних причин, судом
було оглянуто в судовому засіданні
спадкову справу ОСОБА_5, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_5, яка була надана приватним
нотаріусом Донецького міського
нотаріального округу ОСОБА_19 Крім того,
допитаний в судовому засіданні в
якості свідка, будучі попередженим про
кримінальну відповідальність,
приватний нотаріус Донецького
міського нотаріального округу ОСОБА_19
пояснив суду, що позивач особисто
звертався з заявою про прийняття
спадщини та отримав постанову про
відмову у вчиненні нотаріальної дії
особисто, про що власноруч на постанові
виконав підпис. (а.с.8)

Таким чином, суд приходить до висновку
про необхідність задоволення позовних
вимог в повному обсязі.

На підставі ст..ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК
України, Постанови Пленуму Верховного
Суду України від 31 березня 1995 року № 5
«Про судову практику зі справ про
встановлення фактів, які мають
юридичне значення», статті 256-259 ЦПК
України, керуючись ст. ст. 10, 11, 61, 209, 212,
214-215, 256, 259 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Виконавчого
комітету Ленінської районної у м.
Донецьку Ради, ОСОБА_4 про продовження
строку для прийняття спадщини та
встановлення родинних зв'язків
задовольнити у повному обсязі.

Встановити, що ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_4, є рідним дядьком ОСОБА_5,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5.

Продовжити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4
строк для прийняття спадщини, після
смерті племінниці ОСОБА_5, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_5, визначивши йому
додатковий строк для прийняття
спадщини протягом 3 місяців з дня
набрання чинності рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Рішення ухвалено суддею у
нарадчій кімнаті.

Суддя Ленінського районного

суду м. Донецька
Трофименко Л. Р.