Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

13 грудня 2013 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Гребенюка В. В. ,

при секретарі - Бельмас Л. О.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

В жовтні 2013 року до Подільського
районного суду м. Києва звернулася
ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивач) з
позовом до ОСОБА_2 (надалі за текстом -
відповідач), про розірвання шлюбу.

Зазначала, що 25.08.1999 року між позивачем
та відповідачем був укладений шлюб, від
даного шлюбу сторони мають дітей, сина -
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина - ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Посилаючись на те, що подружнє життя у
них не склалося, що шлюбні відносини
між ними фактично припинилися, спільне
господарство вони не ведуть, подальше
спільне проживання та примирення між
ними є неможливими, просив розірвати
шлюб.

Позивач до початку судового засідання
надала заяву про розгляд справи за її
відсутності, крім того вказала, що
позовні вимоги підтримує (а.с. 17).

На виконання вимог ч. 3 ст. 122 Цивільно
процесуального кодексу України (надалі
за текстом - ЦПК України), судом було
направлено запит до органів реєстрації
місця проживання фізичної особи (а.с. 6),
згідно отриманої відповіді відповідач
зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.
с. 7).

Згідно зі ст. 74 ЦПК України судові
повістки - про виклик зі зворотнім
повідомленням направлялись за
зареєстрованим у вставленому законом
порядку місця проживання фізичної
особи - відповідача. У разі ж їх
відсутності за даною адресою,
вважається, що судовий виклик вручений
належним чином.

Відповідач в судове засідання 13.12.2013
року не з'явився, про день, час і місце
розгляду справи повідомлялася
належним чином (а.с. 16). Так, в судове
засідання відповідач викликалася
судовими повістками зі зворотнім
повідомленням на 28.11.2013 року, 13.12.2013 року
(а.с. 11, 16).

У разі неявки в судове засідання
відповідача, який належним чином
повідомлений і від якого не надійшло
повідомлення про причини неявки, суд
може ухвалити заочне рішення на
підставі наявних у справі доказів, якщо
позивач не заперечує проти такого
вирішення справи (ч. 4 ст. 169 та ст. 224 ЦПК
України).

Зважаючи на вищевикладене та
відсутність заперечень позивача, суд
приходить до висновку про можливість
розгляду позову у відсутності
відповідача та постановлення заочного
рішення по справі.

Дослідивши матеріали справи,
з'ясувавши всі обставини справи, на
яких ґрунтується позов, суд приходить
до висновку про задоволення позову
виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом, 25.08.1999 року між
позивачем та відповідачем був
укладений шлюб, що підтверджено
свідоцтвом про одруження від 25.08.1999
року, серія НОМЕР_1, актовий запис № 353,
видане відділом реєстрації актів
громадського стану Дрогобицької Ради
Львівської області (а.с. 4).

Від даного шлюбу мають двох дітей, сина
- ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджено
свідоцтвом про народження від 17.04.2002
року, серія НОМЕР_2, видане відділом
реєстрації актів громадського стану
Подільського районного управління
юстиції у м. Києві, актовий запис № 426
(а.с. 4) та сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що
підтверджено свідоцтвом про
народження від 01.11.2007 року, серія
НОМЕР_3, видане відділом реєстрації
актів цивільного стану Подільського
районного управління юстиції у м.
Києві, актовий запис № 1800 (а.с. 5).

Шлюбні відносини між сторонами
фактично припинилися, спільне
господарство вони не ведуть.
Примирення сторін є неможливим.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд
постановляє рішення про розірвання
шлюбу, якщо буде встановлено, що
подальше спільне життя подружжя і
збереження шлюбу суперечило б
інтересам одного з них, інтересам їхніх
дітей, що мають істотне значення.

В пункті 10 Постанови Пленуму
Верховного. Суду України від 21 грудня
2007 року N 11 Про практику застосування
судами законодавства при розгляді
справ про право на шлюб, розірвання
шлюбу, визнання його недійсним та поділ
спільного майна подружжя зазначено, що
проголошена Конституцією України
охорона сім'ї державою полягає,
зокрема, в тому, що шлюб може бути
розірвано в судовому порядку лише за
умови, якщо встановлено, що подальше
спільне життя подружжя і збереження
шлюбу суперечитиме інтересам одного з
них чи інтересам їх дітей. Із цією метою
суди повинні уникати формалізму при
вирішенні позовів про розірвання
шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати
фактичні взаємини подружжя, дійсні
причини позову про розірвання шлюбу,
враховувати наявність малолітньої
дитини, дитини-інваліда та інші
обставини життя подружжя,
забезпечувати участь у судовому
засіданні, як правило, обох сторін,
вживати заходів до примирення
подружжя.

Встановивши, що між сторонами втрачено
взаєморозуміння та почуття любові,
примирення подружжя, подальше спільне
життя та збереження шлюбу між ними
неможливо і суперечить інтересам
позивача, суд дійшов висновку про те, що
збереження сім'ї є неможливим, шлюб між
сторонами існує формально і може бути
розірваним.

Враховуючи вищевикладене, керуючись
ст. ст. 105, 110, 112 СК України, ст. ст. 209, 212-215,
218, 224-233, 294 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання
шлюбу - задовольнити;

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2,
зареєстрований 25.08.1999 року відділом
реєстрації актів громадського стану
Дрогобицької Ради Львівської області,
актовий запис № 353 - розірвати;

Рішення суду про розірвання шлюбу
після набрання ним законної сили
надіслати до органу державної
реєстрації актів цивільного стану за
місцем ухвалення рішення для внесення
відомостей до Державного реєстру актів
цивільного стану громадян та про
ставлення відмітки в актовому записі
про шлюб.

Рішення може бути переглянуте судом за
письмовою заявою відповідача, поданою
протягом десяти днів з дня отримання
його копії;

Позивач має право оскаржити заочне
рішення в загальному порядку,
встановленого ЦПК України;

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва шляхом
подання апеляційної скарги через
Подільський районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення;

Заочне рішення набирає законної сили
відповідно до загального порядку,
встановленого ЦПК України;

Шлюб припиняється у день набрання
чинності рішення суду про розірвання
шлюбу.

Суддя В. В. Гребенюк