22-ц/772/4349/2013Головуючий в суді першої
інстанції:Курбатова І. Л.Категорія:
34Доповідач: Панасюк О. С.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" грудня 2013 р. м. ВінницяКолегія суддів
судової палати у цивільних справах
апеляційного суду Вінницької області в
складі: головуючого - судді Панасюка
О.С., суддів Іванюка М.В., Камзалова В.В.,
з участю секретаря Руденко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Вінниці апеляційну
скаргу ОСОБА_2 на рішення Вінницького
міського суду Вінницької області від 28
листопада 2013 року у справі за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа,
яка не заявляє самостійних вимог щодо
предмета спору, на стороні позивача -
Об`єднання співвласників
багатоквартирного будинку «Келецька,
69», про відшкодування матеріальної і
моральної шкоди, спонукання до
вчинення певних дій, -

встановила:

В серпні 2013 року ОСОБА_2 звернувся до
суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4,
відповідно до якого, з урахуванням заяв
про збільшення та доповнення позовних
вимог, просив стягнути солідарно з
відповідачів 4127,36 грн. на відшкодування
матеріальної та 4000 грн. на
відшкодування моральної шкоди,
завданої внаслідок залиття його
квартири, зобов'язати ОСОБА_3 надати
доступ до своєї квартири, а саме ванної
кімнати та спільних інженерних мереж,
та спільно з ОСОБА_4 здійснити зміну
пошкодженої ділянки мережі
водовідведення.

Вказував, що є власником квартири
АДРЕСА_1. 14 січня 2013 року він виявив
протікання води зі стелі, з квартир
НОМЕР_1, що розташовані поверхом вище і
належать, відповідно, ОСОБА_3 та ОСОБА_4
Згідно з актами комісії
житлово-експлуатаційної організації
від 23 січня 2013 року та 12 червня 2013 року
затоплення сталось з вини ОСОБА_3 та
ОСОБА_4, а його причиною є тріщини
каналізаційного водостоку від квартир
НОМЕР_1 та затікання води за ванну у
квартирі НОМЕР_1 під час користування
душем. Тріщина водостоку виникла
внаслідок реконструкції сантехнічних
вузлів та ванних кімнат у квартирах
відповідачів. Внаслідок залиття
квартири ОСОБА_2 пошкоджено покриття
стелі в передпокої та ванній кімнаті,
відлущився шар шпаклівки, стеля
вкрилася жовтими плямами, здулись та
вкрились плямами шпалери на стіні у
передпокої, пошкоджена кахельна плитка
у ванній кімнаті. Вартість
відновлювальних робіт, з урахуванням
матеріалів, згідно з висновком
спеціаліста, складає 1452,00 грн. Крім
того, позивач поніс витрати на
проведення будівельно-технічного
дослідження в розмірі 675,36 грн. та
послуги адвокати в розмірі 1000 грн.
Оскільки залиття продовжувались, а
пошкодження збільшувались, то розмір
збитків визначив в сумі 4127,36 грн. крім
того неправомірними діями і
бездіяльністю відповідачів йому
завдано моральної шкоди у виді
негативних переживань неспокою,
роздратування зневіри, значно
погіршились якість та рівень його
життя, стан здоров`я, стосунки з
оточуючими, зокрема, з відповідачками,
а відтак справедливим розміром
відшкодування моральної шкоди вважав
4000 грн.

Ухвалою Вінницького міського суду від 9
вересня 2013 року Об`єднання
співвласників багатоквартирного
будинку «Келецька, 69» (далі ОСББ)
залучено до участі у справі як третю
особу, яка не заявляє самостійних вимог
щодо предмета спору, на стороні
позивача.

Рішенням цього ж суду від 28 листопада
2013 року у позові відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2,
посилаючись на порушення судом норм
процесуального права, неповне
з`ясування обставин, що мають значення
для справи, просив скасувати рішення
суду і ухвалити нове про задоволення
позову.

Перевіривши законність і
обґрунтованість рішення суду в межах
заявлених вимог та доводів апеляційної
скарги, колегія суддів вважає, що вона
задоволенню не підлягає з таких
підстав.

Ч. ч. 1, 2 ст. 303 ЦПК України передбачає, що
під час розгляду справи в апеляційному
порядку апеляційний суд перевіряє
законність і обґрунтованість рішення
суду першої інстанції в межах доводів
апеляційної скарги та вимог, заявлених
у суді першої інстанції; апеляційний
суд досліджує лише ті докази, які судом
першої інстанції були досліджені з
порушенням встановленого порядку або в
дослідженні яких було неправомірно
відмовлено, а також нові докази,
неподання яких до суду першої
інстанції було зумовлено поважними
причинами.

За змістом ст. 308 ЦПК України
апеляційний суд відхиляє апеляційну
скаргу і залишає рішення без змін, якщо
визнає, що суд першої інстанції ухвалив
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права;
не може бути скасоване правильне по
суті і справедливе рішення суду з одних
лише формальних міркувань.

Ч. 3 ст. 309 ЦПК України встановлено, що
порушення норм процесуального права
можуть бути підставою для скасування
або зміни рішення, якщо це порушення
призвело до неправильного вирішення
справи.

За змістом ч. 3 ст. 10, ч. 1 ст. 60 ЦПК України
обов'язок доказування покладається на
сторони, які є вільними у виборі
засобів доказування.

Таким чином, судова колегія розглядає
справу та перевіряє законність і
обґрунтованість рішення суду першої
інстанції в межах доводів апеляційної
скарги та вимог, заявлених ОСОБА_2 в
суді першої інстанції.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є
співвласником квартири АДРЕСА_1 (а. с. 16).
З актів № 1 від 23 січня 2013 року та
№ 2 від 12 червня 2013 року видно, що в
квартирі позивача сталось залиття
стелі та стіни у ванній кімнаті і
передпокої. В результаті обстеження
квартири НОМЕР_1 виявлено течію з
тріщини каналізаційного стояка та
затікання води за ванну під час
користування душем. Причиною
підтоплення квартири АДРЕСА_1 є тріщина
каналізаційного стояка між квартирами
НОМЕР_1 та № 93 (а. с. 6 - 7, 8 - 9). Згідно з
висновком спеціаліста № 5 від 1 липня 2013
року вартість відновлювального
ремонту пошкоджених в результаті
залиття стелі та стін ванної кімнати і
передпокою квартири позивача складає
1452,00 грн. (а. с. 13 - 15).

Отже, з наведених вище актів, на які сам
позивач посилається як на доказ
заподіяння йому матеріальних збитків,
а також показань допитаного в судовому
засіданні свідка - сантехніка ОСОБА_5
видно, що причиною залиття квартири
позивача є пошкодження загальної
мережі водовідведення - тріщина
каналізаційного стояка. Не заперечував
цієї обставини і сам ОСОБА_2

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України
майнова шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала, якщо вона
не доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Ч. 1 ст. 1167 ЦК України встановлено, що
моральна шкода, завдана фізичній або
юридичній особі неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю,
відшкодовується особою, яка її
завдала, за наявності її вини, крім
випадків, встановлених частиною другою
цієї статті.

Як роз'яснено у п. 2 Постанови Пленуму
Верховного Суду України № 6 від 27
березня 1992 року «Про практику розгляду
судами цивільних справ за позовами про
відшкодування шкоди», шкода, заподіяна
особі і майну громадянина підлягає
відшкодуванню в повному обсязі особою,
яка її заподіяла, за умови, що дії
останньої були неправомірними, між
ними і шкодою є безпосередній
причинний зв'язок та є вина зазначеної
особи.

Згідно з п. 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України
«Про житлово-комунальні послуги»
виконавець (суб'єкт господарювання,
предметом діяльності якого є надання
житлово-комунальної послуги споживачу
відповідно до умов договору (ч. 1 ст. 1
цього Закону)) зобов'язаний утримувати
в належному технічному стані,
здійснювати технічне обслуговування
та ремонт внутрішньобудинкових
мереж, вживати заходів щодо
ліквідації аварійних ситуацій,
усунення порушень якості послуг у
терміни, встановлені договором та/або
законодавством; своєчасно за власний
рахунок проводити роботи з усунення
виявлених неполадок, пов'язаних з
отриманням житлово-комунальних
послуг, що виникли з його вини.

П.п. 5, 10 п. 32 Правил надання послуг з
централізованого опалення, постачання
холодної та гарячої води і
водовідведення, затверджених
Постановою Кабінету Міністрів України
від 21 липня 2005 року № 630 (далі Правила)
встановлено обов'язок виконавця
проводити два рази на рік перевірку
стану внутрішньобудинкових систем
багатоквартирного будинку із
складенням відповідного акта;
утримувати внутрішньобудинкові мережі
у належному технічному стані,
здійснювати їх технічне
обслуговування та ремонт.

Таким чином саме на виконавця - суб'єкта
господарювання, предметом діяльності
якого є надання житлово-комунальної
послуги споживачу, покладається
обов'язок утримувати в належному
технічному стані, здійснювати
технічне обслуговування та ремонт
внутрішньобудинкових мереж, вживати
заходів щодо ліквідації аварійних
ситуацій.

Оскільки залиття квартири позивача
сталось через пошкодження
внутрішньобудинкових мереж
водовідведення, то суд першої
інстанції прийшов до правильного
висновку про відсутність вини
відповідачок у заподіянні шкоди
позивачу.

Колегія суддів відхиляє доводи ОСОБА_2,
що пошкодження каналізаційного стояка
сталось через перепланування
санвузлів у квартирах відповідачок,
тому що доказів такого перепланування,
зокрема, постанов у справах про
адміністративне правопорушення,
передбачене ст. 150 КУпАП, позивачем не
надано.

Щодо його доводів про те, що шкоди
завдано у зв'язку із недопущенням
відповідачками представників ОСББ до
мереж загального користування для
полагодження каналізаційного стояка,
то колегія суддів зазначає таке.

У відповідності до договору надання
послуг з аварійного обслуговування
інженерних мереж житлового будинку
АДРЕСА_1, укладеного між ОСББ та МКП
«АДС» від 5 травня 2011 року № 17,
виконавець - МКП «АДС» бере на себе
зобов'язання по наданню послуг з
аварійного обслуговування інженерних
мереж житлового будинку АДРЕСА_1

Як вбачається з довідки МКП «АДС»
№324 від 3 вересня 2013 року ОСББ
з 1 січня 2013 року по 2 вересня не
зверталося до МКП «АДС» з приводу
затоплення квартири АДРЕСА_1
власником квартири НОМЕР_1

При цьому, згідно з ч. 1 ст. 17 Закону
України «Про житлово-комунальні
послуги» споживач зобов'язаний
забезпечити доступ до мережі, арматури,
засобів обліку, розподільчих систем
представників виконавця/виробника за
наявності в них відповідного
посвідчення:

1) для ліквідації аварій - цілодобово;

2) для встановлення і заміни
санітарно-технічного та інженерного
обладнання, проведення технічних та
профілактичних оглядів, зняття
контрольних показників засобів обліку
тощо - згідно з істотними умовами
договору.

Ч. 3, 4, 5, 6, 8 цієї статті встановлено, що у
невідкладних випадках, пов'язаних з
урятуванням життя людей та майна, може
бути здійснене проникнення до житла та
іншого володіння особи для проведення
в них огляду та ліквідації аварій без
отримання згоди споживача
(несанкціонований доступ) у порядку,
встановленому цією статтею; якщо
споживач відсутній і при цьому немає
можливості встановити зв'язок з ним з
метою його інформування про
необхідність негайного прибуття до
приміщення або він відмовляється
допустити в займані ним приміщення
представників виконавця/виробника і
при цьому є об'єктивні підстави
вважати, що аварія, неполадки, які
унеможливлюють надання
житлово-комунальних послуг іншим
споживачам, відбулися саме в цих
приміщеннях, - доступ у приміщення
відбувається без отримання згоди
споживача (несанкціонований доступ);
представник виконавця/виробника
попереджає споживача, який присутній,
але відмовляється допустити до житла
та іншого володіння, про здійснення
несанкціонованого доступу, під час
здійснення якого повинні бути
присутні: представник
виконавця/виробника, представник
балансоутримувача/управителя, органів
внутрішніх справ, аварійно-ремонтної
бригади та споживач з будь-якого із
суміжних приміщень; представник
виконавця/виробника складає акти про
проведення несанкціонованого доступу
та про проведення ремонтних та
відновлювальних робіт, які
підписуються всіма учасниками
несанкціонованого доступу. В актах
обов'язково зазначаються: підстави для
несанкціонованого доступу, відмітка
про попередження споживача із
зазначенням часу та осіб, які вели
переговори із споживачем, у разі, якщо
вони були проведені, причина та місце
виникнення аварії, неполадки, перелік
виконаних робіт, прізвище, ім'я, по
батькові та посади учасників
несанкціонованого доступу. Оригінали
складених актів зберігаються у
виконавця/виробника, іншим учасникам
несанкціонованого доступу видаються
копії, завірені печаткою виконавця.

Таким чином, навіть у випадку відмови
споживача у наданні доступу до
внутрішньобудинкових мереж,
виконавець не звільняється від
обов'язку утримувати в належному
технічному стані, здійснювати
технічне обслуговування та ремонт
внутрішньобудинкових мереж, вживати
заходів щодо ліквідації аварійних
ситуацій, усунення порушень якості
послуг у терміни, встановлені
договором та/або законодавством.

Встановленим законом наслідком
відмови споживача у наданні доступу до
внутрішньобудинкових мереж
представників виконавця для
ліквідації аварій - пошкодження
інженерних мереж, обладнання або
конструктивних елементів споруд, що
виникло з техногенних або природних
причин, які перешкоджають їх
подальшій експлуатації відповідно до
технічних умов (ч. 1 ст. 1 Закону України
«Про житлово-комунальні послуги») є
проникнення до житла та іншого
володіння особи для проведення в них
огляду та ліквідації аварій без
отримання згоди споживача
(несанкціонований доступ), а відтак
споживач не може відповідати за шкоду,
завдану внаслідок неналежного
утримання, технічного обслуговування
та ремонту внутрішньобудинкових
мереж.

Крім того, колегія суддів звертає
увагу, що доказів відмови відповідачів,
зокрема ОСОБА_6, з квартири якої
здійснюється доступ до
каналізаційного стояка, у наданні
доступу до нього позивачем не надано.
Саме лише зазначення про таку відмову в
актах від 23 січня та 12 червня 2013 року
таким доказом вважатись не може, тому
що ці акти не підписані відповідачками,
їх відмова від підпису ніким не
застережена. Натомість зі змісту цих же
актів видно, що ОСОБА_6 в обох випадках
надавала комісії доступ до власної
квартири.

З цих же міркувань є безпідставними і
вимоги позивача про зобов'язання
ОСОБА_3 надати доступ до своєї квартири,
а саме ванної кімнати та спільних
інженерних мереж, та спільно з ОСОБА_4
здійснити зміну пошкодженої ділянки
мережі водовідведення, як такі що не
ґрунтуються на законі (ст. 16 ЦК України).

За таких обставин доводи апеляційної
скарги та зміст оскаржуваного судового
рішення не дають підстав для висновку
про те, що судом при розгляді справи
були допущені порушення норм
матеріального чи процесуального права,
які відповідно до ст. 309 ЦПК України є
підставами для скасування чи зміни
рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 313-315, 317, 319
ЦПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2
відхилити.

Рішення Вінницького міського
суду Вінницької області від
28 листопада 2013 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з
моменту проголошення і може бути
оскаржена в касаційному порядку до
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді:

Оригіналу відповідає:
О.С. Панасюк