Справа № 755/2201/13- ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"08" серпня 2013 р.Дніпровський районний
суд м. Києва в складі:

головуючого судді -
Вернидубова Я.І.

при секретарі - Базюнь Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовною заявою
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Комунального
підприємства з утримання житлового
господарства Дніпровського району про
поділ квартири та визначення порядку
користування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з
позовною заявою, в якій просить
поділити квартиру АДРЕСА_1. Відповідно
до свідоцтва про право власності на
житло від 20 грудня 1999 року, виданого
відділом приватизації житла
Харківської районної у м. Києві
державної адміністрації відповідно до
розпорядження від 20 грудня 1999 року №
25992, дана квартира належить ОСОБА_1,
ОСОБА_2, ОСОБА_3 на праві спільної
сумісної власності в рівних долях.

Свої вимоги мотивує тим, що між
сторонами виникають непорозуміння
щодо користування та володіння
квартирою. Квартира складається з
чотирьох кімнат: загальна площа: 62,9
кв.м, жила площа 40,70 кв.м., кімнати: 10,7
кв.м., 15,4 кв.м., 7,6 кв.м., 7,00 кв.м., кухня 7,00
кв.м., ванна кімната 2,2 кв.м., вбиральня 0,9
кв.м., коридор 9,4 кв.м. та балкон 2,40 кв.м.
Квартира відповідно до договору
оформлена в рівних долях. Особовий
рахунок оформлений на ОСОБА_1

Позивач в судове засідання не з'явився,
про дату та час розгляду справи
повідомлений належним чином. Подав
заяву, в яких позовні вимоги підтримав
та просив розглядати справу без його
участі. Проти заочного розгляду справи
ОСОБА_1 не заперечує.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове
засідання не з'явилися, про дату та час
розгляду справи повідомлені належним
чином, заяв про відкладення розгляду
справи або про розгляд справи за їх
відсутності до суду не подавали.

Співвідповідач - КП по УЖГ
Дніпровського району міста Києва в
судове засідання не з'явився про дату
та час розгляду справи повідомлені
належним чином.

Суд, дослідивши подану заяву та
матеріали справи, вважає, що позов
підлягає задоволенню виходячи з
наступного.

Судом встановлено, що спірною є
чотирьохкімнатна квартира АДРЕСА_1.
Відповідно до свідоцтва про право
власності на житло, виданого 20 грудня
1999 року відділом приватизації житла
Харківської районної у м. Києві
державної адміністрації квартира
належить ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на
праві спільної сумісної власності в
рівних долях. (а.с. 4)

Відповідно до ст.ст.355, 356 ЦК України
майно, що є у власності двох або більше
осіб (співвласників), належить їм на
праві спільної власності, а в разі
визначення часток кожного з них у праві
власності -є спільною частковою
власністю

Згідно із ст.60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Стосовно позовної вимоги про
встановлення порядку користування
спірною квартирою, суд приходить до
того, що дана вимога знайшла своє
підтвердження в суді та підлягає
задоволенню. Спірна квартира
чотирьохкімнатна, має окремі кімнати
площами 10,7 кв.м., 15,4 кв.м., 7,6 кв.м., 7,00
кв.м., та кухню 7,00 кв.м., ванну кімнату 2,2
кв.м., вбиральню 0,9 кв.м., коридор 9,4 кв.м.
та балкон 2,40 кв.м. відповідно до
технічного паспорту (а.с. 5-6) В даній
квартирі склався конкретний порядок
користування кімнатами, а саме: позивач
займає кімнату площею 10,7 кв.м., а
відповідачі -площею 15,4 кв.м., 7,6 кв.м., 7,00
кв.м.

Відповідно до п.14 Постанови Пленуму
Верховного Суду України „Про судову
практику у справах за позовами про
захист права приватної власності"
-квартира, яка є спільною сумісною чи
спільною частковою власністю, на
вимогу учасника цієї власності
підлягає поділу в натурі, якщо можливо
виділити сторонам ізольовані жилі та
інші приміщення із самостійними
виходами, які можуть використовуватися
як окремі квартири або які можна
переобладнати в такі квартири. У
протилежному випадку може бути
встановлено порядок користування
приміщеннями квартири, якщо про це
заявлено в позові.

Враховуючи вказані вимоги
законодавства, слідує, що позовна
вимога про встановлення вказаного
порядку користування кімнатами
підлягає задоволенню. Місця загального
користування мають залишитися у
спільному загальному користуванні
власників спірної квартири.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про
судовий збір» позивачі - громадяни,
віднесені до 1 та 2 категорій
постраждалих внаслідок Чорнобильської
катастрофи звільнені від сплати
судового збору. Відповідно до п.3 ст. 88
ЦПК України якщо позивача звільнено
від сплати судового збору він
стягується з відповідача на користь
держави пропорційно до задоволеної чи
відхиленої частини вимог.

Враховуючи викладене та керуючись
ст.ст. 355, 356 ЦК України, ст.ст. 10, 174, 209, 212,
213, 214, 215, 218, 294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3,
Комунального підприємства з утримання
житлового господарства Дніпровського
району про поділ квартири та
визначення порядку користування-
задовольнити.

Розділити квартиру АДРЕСА_1 між ОСОБА_1,
ОСОБА_2, ОСОБА_3 згідно свідоцтва про
право власності на житло від 20 грудня
1999 року виданого відділом приватизації
житла Харківської районної у м. Києві
державної адміністрації.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3
частину квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3
частину квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/3
частину квартири АДРЕСА_1.

Встановити порядок користування
квартирою АДРЕСА_1 наступним чином:
виділити в користування ОСОБА_1 житлову
кімнату №5 на плані технічного
паспорту площею 10,70 кв.м.; виділити в
користування ОСОБА_2, ОСОБА_3 житлову
кімнату №6 на плані технічного
паспорта площею 15,40 кв.м., кімнату № 7
плані технічного паспорта площею 7,6
кв.м. та житлову кімнату №8 на плані
технічного паспорта площею 7,00 кв.м.
Місця загального користування
залишити в загальному спільному
користуванні сторін.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3
на користь держави судовий збір 229,40
грн.

Заочне рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дніпровський районний суд м. Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом за письмовою заявою відповідача,
яка подається протягом десяти днів з
дня отримання копії рішення.

Заочне рішення набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо апеляційної
скарги не було подано.

С у д д я: