Справа № 758/9807/13-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

17 грудня 2013 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Неганової Н. В. ,

при секретарі - Онопченко О.
А.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду цивільну
справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права
власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з
вищевказаним позовом, посилаючись на
те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер ОСОБА_3
Після смерті останнього залишилось
спадкове майно у виді 1/2 частини
квартири АДРЕСА_1, з яких 1/4 частина
квартири належала померлому на
підставі свідоцтва про право власності
на житло, а 1/4 частину померлий
успадкував після смерті свого батька
ОСОБА_4, але не встиг оформити своїх
спадкових прав. За час свого життя
спадкодавець призначив своїм єдиним
спадкоємцем на все своє майно ОСОБА_1,
склавши заповіт від 04.12.2010 року. За
заявою позивача про прийняття спадщини
Шостою Київською державною
нотаріальною конторою була заведена
спадкова справа №708/11. Також заяву про
прийняття спадщини було подано ОСОБА_2 -
донькою померлого. Оскільки свідоцтво
про право власності на спадкове майно
знаходиться у відповідачки, а вона
відмовляється надати його для
оформлення спадщини, позивач для
отримання дублікату звернувся з
відповідною заявою до відділу з питань
майна комунальної власності
Подільського району, але отримав
відмову оскільки він не є власником
вказаної квартири. Нотаріус відмовив
позивачу у видачі свідоцтва про право
на спадщину з підстав відсутності
правовстановлюючих документів
постановою за №2993/02-31 від 25.06.2013 року.
Позивач зазначає, що не може оформити
своїх спадкових прав, а тому просить
визнати за ним в порядку спадкування
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року
ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину
квартири АДРЕСА_1, а також стягнути з
відповідачки судові витрати.

В судовому засіданні представник
позивача підтримав позовні вимоги з
тих же підстав, просив позов
задовольнити, не заперечував проти
постановлення заочного рішення.

Відповідачка в судове засідання
повторно не з»явилася, про причини
неявки не повідомила, тому суд вважав
за можливе розглядати справу за її
відсутності і постановити заочне
рішення.

Вивчивши матеріали справи, вислухавши
представника позивача, суд вважає, що
позов підлягає задоволенню з
наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні,
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією
свідоцтва про народження (а.с. 80) та
рішенням Подільського районного суду
м. Києва від 08.04.2011 року (а.с. 86).

ІНФОРМАЦІЯ_5 року помер ОСОБА_4, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_1, виданого повторно
відділом реєстрації смерті у м. Києві
22.04.2011 року (а.с. 79 - копія свідоцтва).

На день смерті ОСОБА_4 йому на праві
власності належала 1/4 частина квартири
АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про
право власності на житло, виданого
31.12.1997 року відділом приватизації житла
Подільської районної в м. Києві
державної адміністрації (наказ №12288),
що підтверджується копією листа
Київського міського бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об'єкти нерухомого майна
від 30.08.2011 року за №40811 (И-2011) (а.с. 11 зв.).

ОСОБА_3 як син померлого ОСОБА_4
відповідно до ст. 529 ЦК України 1963 року
був спадкоємцем першої черги.

Як вбачається з копій довідок КП
«Введенське» за №412 від 11.05.2011 року та
за №75 від 11.05.2011 року (а.с.81, 81 зв.), ОСОБА_3
на день смерті ОСОБА_4 проживав разом з
ним, а отже відповідно до ст. 549 ЦК
України 1963 року прийняв спадщину,
оскільки протягом шести місяців
фактично вступив в управління і
володіння спадковим майном.

Крім того, 19.08.2011 року ОСОБА_3 подав до
Шостої Київської державної
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини після померлого
батька ОСОБА_4 (а.с. 78).

Однак, свідоцтво про право на спадщину
після померлого батька ОСОБА_3 не
отримав.

04.12.2010 року ОСОБА_3 склав заповіт,
відповідно до якого все належне йому
майно і те, на що за законом він матиме
право, заповів ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.
10, 92 - копія заповіту). Заповіт
посвідчений 04.12.2010 року приватним
нотаріусом Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_5,
зареєстровано у реєстрі за № 3948.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер ОСОБА_3, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_2, виданого відділом
реєстрації смерті у м. Києві 24.10.2011 року
(а.с. 4 - копія свідоцтва).

На день смерті ОСОБА_3 йому на праві
власності належала 1/4 частина квартири
АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про
право власності на житло, виданого
31.12.1997 року відділом приватизації житла
Подільської районної в м. Києві
державної адміністрації (наказ №12288),
що підтверджується копією листа
Київського міського бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об'єкти нерухомого майна
від 26.03.2012 року за №12009 (И-2012) (а.с. 12).

Крім того, ОСОБА_3, фактично прийнявши
спадщину після померлого батька
ОСОБА_4, на день смерті мав право на
спадщину у виді 1/4 частини квартири
АДРЕСА_1.

01.11.2011 року ОСОБА_1 подав до Шостої
Київської державної нотаріальної
контори заяву про прийняття спадщини
після померлого ОСОБА_3 на підставі
заповіту від 04.12.2010 року (а.с. 46).

Також до Шостої Київської державної
нотаріальної контори 17.04.2012 року подала
заяву про прийняття спадщини після
померлого ОСОБА_3 його дочка ОСОБА_2 (а.с.
52).

Рішенням Подільського районного суду
м. Києва від 21.05.2013 року, яке набрало
чинності, ОСОБА_2 відмовлено у
задоволенні позову до ОСОБА_1 про
визнання заповіту недійсним (а.с. 68 -69).

Постановою про відмову у вчиненні
нотаріальної дії від 25.06.2013 року
державний нотаріус Шостої Київської
державної нотаріальної контори
Капелька Н.М. відмовив ОСОБА_1 у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом на 1/2 частину квартири
АДРЕСА_1, яка залишилась після смерті
ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_3, з тих підстав,
що позивач не надав
правовстановлюючого документу на
спадкове майно (а.с. 15 - копія постанови).

Відповідачкою не надано суду доказів
на підтвердження того, що вона має
право на обов'язкову частку у спадщині.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України 2004
року право на спадкування мають особи,
визначені у заповіті.

Статтею 1226 ЦК України 2004 року
передбачено, що частка у праві спільної
сумісної власності спадкується на
загальних підставах. Суб'єкт права
спільної сумісної власності має право
заповідати свою частку у праві
спільної сумісної власності до її
визначення та виділу в натурі.

Оскільки позивач є спадкоємцем за
заповітом, у встановлений законом
шестимісячний строк подав до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини, але йому було
відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину з підстав
відсутності правовстановлюючого
документу, суд вважає за можливе
визнати за позивачем в порядку
спадкування за заповітом право на
спадщину після померлого ОСОБА_3

З огляду на викладене суд дійшов
висновку про задоволення позову.

На підставі наведеного ст.ст. 529, 549 ЦК
України 1963 року, ст.ст. 1217, 1218, 1223, 1226, 1235,
1268, 1269, 1270 ЦК України, керуючись ст. ст. 10,
88, 209, 213, 214, 215, 218, 226 ЦПК України,

суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

В порядку спадкування за заповітом
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року
ОСОБА_3 визнати за ОСОБА_1 право
власності на 1/2 частину квартири
АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва протягом
десяти днів з дня проголошення. Особи,
які брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії
рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Суддя Н. В. Неганова