Провадження № 2/225/1656//2013
Головуючий у справі: ОСОБА_1
РІШЕННЯ

іменем України

09 грудня 2013 року Дзержинський міський суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Челюбєєва Є.В.,

при секретарі -Бондарчук Т.І.,

за участю

позивача ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дзержинського міського суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Донецькобленерго» про захист прав споживача та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати незаконним акт про порушення Правил користування електричної енергією незаконним, визнати квитанцію на суму 1749 грн. такою, що не підлягає оплаті, зобовязати відповідача підключити електроенергію, відшкодувати завдану моральну шкоду.

В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що 12.06.2013 року він придбав квартиру за адресою: м.Дзержинськ, вул. 50 Років ВЛКСМ, 9/33. Одразу він почав ремонт в квартирі і у нього виникла необхідність в заміні електролічильника, так як він був встановлений в отворі двері. Він звернувся до Дзержинського енергозбуту з заявою на заміну електролічильника і йому призначили дату на 09.09.2013 року. Однак 05.09.2013 року рейдова бригада Дзержинського енергозбуту навідала його квартиру та начебто виявила порушення Правил користування електричної енергії. В момент перевірки його за вказаної адресою не було, в цей час він знаходився у свого батька. На момент перевірки в квартирі знаходився вітчим чоловіка його сестри. Представники енергозбуту відключили електроенергію та сказали, що будуть складати акт. 06.09.2013 року він прийшов в Дзержинський енергозбут для зясування причин відключення. На його усну заяву копію акту йому не дали, лише сказали, що 10.09.2013 року відбудеться засідання комісії по розгляду актів та рекомендували йому прийти. Лише 10.09.2013 року коли він прийшов на засідання комісії йому видали копію акту. На засіданні комісії він висловив свої зауваження з приводу порушення, однак його зауваження не прийняли та нарахували суму збитків, спочатку 500 грн., а потім 1749 грн. Незаконними діями йому була спричинена моральна шкода, оскільки він необґрунтовано повинен витрачати час на доказуванні своєї невинності, не може проводити ремонт в своїй квартирі, через що не може заселитися в свою квартиру.

Позивач у судовому засіданні заявлені вимоги підтримав повністю, просив повністю задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача в судовому засіданні заявлені вимоги не визнав, просив повністю відмовити в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування своїх заперечень показав, що позивач по справі є власником квартири АДРЕСА_1 та відповідно споживачем електроенергії. Згідно чинного законодавства на споживачів покладений обовязок забезпечення цілісності засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Крім того, споживач електроенергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією. Під час відвідування позивача електромонтерами було виявлено порушення в споживанні електроенергії, тому відповідно до Правил користування електричною енергією для населення представниками відповідача цілком правомірно було складено відповідний акт, квартира була відключена від енергопостачання та на засіданні комісії йому була нарахована сума штрафу в розмірі 1749 грн. Отже, акт про порушення правил користування електроенергії було складено правомірно та відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН підписаний трьома уповноваженими представниками енергопостачальника у присутності споживача, який був ознайомлений з цим актом, але від підпису відмовився. Також він зазначив, що вимога позивача про визнання незаконним акту про порушення ПКЕЕН та квитанції про сплату суми збитків, не є способом захисту цивільних прав оскарження дій лише щодо факту складання акта, який не встановлює для позивача будь-яких обовязків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії. Крім цього вимога позивача про відшкодування йому моральної шкоди, яку він зазнав внаслідок неправомірних дій відповідача є безпідставними та недоведеними, тому в їх задоволенні необхідно повністю відмовити.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд вважає, що в задоволенні заявленого позову необхідно відмовити з наступних підстав.

Між сторонами виникли цивільно- правові відносини, які регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про захист прав споживачів», Правилами користування електричною енергією для населення та Методикою визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що не оспорюється сторонами, позивач з 12.06.2013 року є власником квартири АДРЕСА_2 (а.с. 7,8).

Як вбачається з матеріалів, позивач в серпні 2013 року звернувся з письмовою заявою до відповідача про заміну електролічильника та його опломбування (а.с. 6). Однак до заміни електролічильника, 05.09.2013 року електромонтери Дзержинського РЕМ в ході перевірки квартири позивача виявили порушення в споживанні ним електричної енергії, а саме «Пошкодження розрахункових засобів обліку електричної енергії. Пошкодження на розрахунковому засобі обліку електроенергії пломб з відтинком тавр про перевірку засобів обліку. Порушено цілісність матеріалу, на якому встановлено пломбу (обірвано кордову нитку). Самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника без порушення схеми обліку: перенос електролічильника без дозволу ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Електролічильник перенесено зі стіни разом зі щитком на лудку дверей (вхідних)». За даним фактом представниками відповідача було складено акт про порушення правил користування електричною енергією № 185875 від 05.09.2013 року (а.с. 9-10), у звязку з чим комісією РЕС по розгляду актів про порушення ПКЕЕ нараховані збитки в сумі 1749 грн. 32коп. (а.с. 6).

Статтею 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобовязання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Споживач електричної енергії згідно ст.26 ч. 4 Закону України «Про електроенергетику» несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією для населення.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією згідно із законодавством України.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

Відповідно до п. 37 «Правил користування електричною енергією для населення» (далі Правил) енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Порядок складання актів про порушення споживачем у п. 53 цих Правил, відповідно до якого, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил, фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника.

Представлений акт від 05.09.2013 року № 185875 складений у визначеному порядку, містить три підписи представників постачальника із зазначенням факту порушення, відсутній підпис споживача у звязку з його відмовою від підпису, про що є відповідна позначка. При цьому, з боку споживача будь-які зауваження у акті відсутні (а.с. 9-10).

Відповідно до п. 4 Порядку визначення розміру і відшкодуванню збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ, затвердженої постановою НКЕЕ від 04.05.2006р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656 (надалі - Методика).

Саме на підставі складеного акту позивачу правомірно до сплати була нарахована вартість не облікованої електричної енергії, яку останньому предявлено до сплати. Дії відповідача щодо розгляду на комісії РЕМ акту і нарахування суми вартості не облікованої електричної енергії на підставі цього відповідають зазначеній постанові.

Отже, суд приходить до висновку, що дії працівників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» по складанню акту та нарахування збитків, завданих внаслідок викрадення електричної енергії є правомірними та відповідають вищезазначеним нормативно правовим актам.

Тому позовні вимоги про визнання акту незаконним не підлягають задоволенню.

При цьому суд не приймає до уваги пояснення позивача проте, що він не міг допустити порушення в обладнанні електричного приладу та самовільно споживати електроенергію, так як за вказаною адресою мешкає тільки з червня 2013 року з наступних підстав.

Згідно ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших людей. Відповідно до вимог ст. 317 ЦК України власникові належить права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. В частині другій цієї статті зазначено, що на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Крім цього, стаття 334 ч. 3 ЦК України передбачає, що право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню виникає у набувача з моменту такого посвідчення. В положеннях ст. 657 ЦК України зазначено, що договір купівлі продажу, зокрема житлового будинку (квартири) укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації.

За таких обставин, позивач з 12 червня 2013 року, а саме з моменту придбання квартири, взяв на себе всі обовязки по утриманню та обслуговуванню цього житла.

Тому, доводи позивача проте, що електролічильник був пошкоджений та перенесений без дозволу не ним, а попереднім власником не можуть бути прийняти до уваги, оскільки з червня 2013 року, саме позивач є власником зазначеної квартири, відповідно споживачем електричної енергії і відповідно до п. 42 Правил користування електричною енергією для населення на протязі трьох місяців не вжив заходів щодо забезпечення належного технічного стану своїх електроустановок згідно вимог нормативно-технічних документів.

Що стосується позовних вимог про визнання квитанції такою, що не підлягає оплаті, то суд зазначає, що під способом захисту цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально правової заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний порядок таких способів захисту цивільних прав та інтересів наводиться в ст.. 16 ЦК України. Власник порушеного права може скористатися не будь- яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Квитанція про сплату нарахованої суми збитків не покладає на позивача певних обовязків, а відтак, не порушує прав та інтересів позивача. Таким чином, квитанція про сплату нарахованих збитків не встановлює для споживача будь-яких обовязків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки і визнання квитанції такою, що не підлягає оплаті не передбачена чинним законодавством в якості способу захисту прав у розумінні ст.. 16 ЦК України.

За таких підстав позовні вимоги в цій частині також не підлягають задоволенню.

Що стосується вимог позивача про незаконне знеструмлення його квартири, суд зазначає наступне. Згідно п. 35 Правил енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби; порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 цих Правил або порушення умов договору про реструктуризацію заборгованості; не оплати за встановлення нового приладу обліку відповідно до пункту 17 або інших платежів згідно з цими Правилами; невиконання припису Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; зниження показників якості електричної енергії з вини споживача.

У звязку з тим, що в суді встановлений факт пошкодження електролічильника та самовільне підключення електроустановок до електромережі, про що був складений відповідний акт, суд вважає, що у представників відповідача в момент перевірки лічильника та виявлення порушень його використання та споживання електроенергії були всі підстави відключити споживача, а саме позивача по справі від електропостачання.

Що стосується позовних вимог позивача про відшкодування моральної шкоди через неправомірність дій працівників відповідача, то суд визнає їх необґрунтованими, у звязку з доведеністю в суді не вчинення працівниками відповідача неправомірних дій та навпаки, вчинення позивачем порушення правил, викладених у акті.

Враховуючі вищезазначене, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог і в цій частині необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 11, 60, 88, 212 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про захист прав споживача та відшкодування моральної шкоди відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Донецької області через Дзержинський міський суд на протязі десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя: