У Х В А Л А

30 жовтня 2013 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О.
В. ,

при секретарі - Дмитренко Ю.
В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю
третьої особи головного управління
юстиції у м. Києві про визнання
свідоцтв про право на спадщину за
законом недійсними, визнання права
власності,

В С Т А Н О В И В :

Згідно останнього уточнення позовних
вимог у провадженні суду перебуває
справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 3-тя
особа ГУЮ у м. Києві про визнання
свідоцтв про право на спадщину за
законом недійсними, визнання права
власності на майно, що залишилося після
смерті батька та діда позивача.

Представник відповідача ОСОБА_2, яким є
ОСОБА_3 у судовому засіданні звернувся
до суду із усною та письмовою заявою
(а.с. 158) у якій просив залишити без
розгляду усі неодноразові доповнення
позивача, що були прийняті судом до
розгляду в частині, що стосується вимог
про визнання свідоцтв про право на
спадщину за законом недійсними,
визнання права власності на майно, що
залишилося після смерті діда позивача.

На думку представника відповідача, суд
не мав права приймати до розгляду
вказані доповнення, оскільки в
первісній позовній заяві, позивач
просив лише визнати свідоцтва про
право на спадщину за законом
недійсними, визнати право власності на
спадкове майно, що залишилося після
смерті батька.

Представник відповідача вважав, що
прийняття до розгляду доповнених
позовних вимог порушує ч. 2 ст. 31 ЦПК
України оскільки відбулася одночасна
зміна предмету і підстав позову.

Представник позивача ОСОБА_1, яким є
ОСОБА_4, проти задоволення заяви
заперечував посилаючись на її
необґрунтованість та безпідставність.

Суд, вивчивши заяву представника
відповідача, заслухавши думку
представника позивача, вивчивши
матеріали справи прийшов до висновку
про відмову в задоволенні заяви з
наступних підстав.

Ч. 2 ст. 31 ЦПК України передбачено, що
позивач має право протягом усього часу
розгляду справи збільшити або зменшити
розмір позовних вимог, відмовитися від
позову. До початку розгляду судом
справи по суті позивач має право шляхом
подання письмової заяви змінити
предмет або підставу позову.

Зі змісту ч. 2 ст. 31 ЦПК України
вбачається, що поняття «уточнення
позовних вимог» за термінологією
відрізняється від зміни предмету або
підстав позову зазначених у ст. 31 ЦПК
України оскільки вважається
кількісною зміною предмета позову або
його підстав. Тобто, «уточнення
позовних вимог» - це більш широкий
термін, який об'єднує в собі зміну
підстав або предмета позову,
збільшення або зменшення розміру
позовних вимог.

Таким чином, думка представника
відповідача про те, що у зв'язку з
прийняттям судом уточнення позовних
вимог, відбулася одночасна зміна
предмета і підстав позову є помилковою,
оскільки позивач кількісно змінив свої
вимоги та підстави включивши до них
майно, що залишилося після смерті його
діда.

Крім того, ст. 207 ЦПК України визначено
виключний перелік підстав за умови
настання яких суд постановляє ухвалу
про залишення позовної заяви без
розгляду.

У заяві представника відповідача про
залишення уточнених позовних вимог без
розгляду не було зазначено на підставі
якого саме пункту ст. 207 ЦПК України
суду необхідно залишити уточнені
позовні вимоги без розгляду.

Керуючись ст.ст. 31, 207, 210 ЦПК України,
суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника
ОСОБА_2, яким є ОСОБА_3, про залишення без
розгляду доповнень до позовної заяви
ОСОБА_1, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Заперечення на ухвалу, що не підлягає
оскарженню окремо від рішення суду
включаються до апеляційної скарги на
рішення суду.

СуддяО. В. Васильченко