Справа № 2-4911/11
З а о ч н е р і ш е н н я
28 березня 2013 року
м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський
міськрайонний суд Одеської області
в складі головуючого -
одноособово судді Смаглій М.В.
при секретарі Корженко Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому
Білгород-Дністровський справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вступили до шлюбу 11
вересня 2008 року, від якого мають
неповнолітню дитину - доньку ОСОБА_3,
Позивачка у судове засідання не
з'явилась, надала до суду заяву, згідно
якої позов підтримала, просить справу
розглянути у її відсутність.
Відповідач в судове засідання не
з'явився. Про причини своєї неявки суд
не повідомив. Зі згоди позивачки суд
ухвалює рішення про заочний розгляд
справи, що відповідає положенням ст. 224
Вивчивши матеріали справи, суд вважає,
що позов підлягає задоволенню з
У судовому засіданні встановлено, що
подружжя припинили шлюбні відносини
через те, що вони виявилися людьми з
несумісними характерами та різними
поглядами на сімейне життя.
Позивачка втратила почуття любові і
поваги до відповідача, подальше
спільне життя і збереження сім'ї
неможливі. Поновлювати шлюбні
відносини позивачка не бажає.
Відповідно до ст. 105 Сімейного кодексу
України шлюб може бути розірваний за
заявою одного з подружжя на підставі
рішення суду.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб
ґрунтується на вільній згоді жінки та
чоловіка. Примушування жінки та
чоловіка до шлюбу не допускається. Таке
положення національного законодавства
України відповідає ст.16 Загальної
декларації прав людини, прийнятої
Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948
року, згідно з якою чоловіки і жінки,
які досягли повноліття, мають право без
будь-яких обмежень за ознакою раси,
національності або релігії
одружуватися і засновувати сім'ю. Вони
користуються однаковими правами щодо
одруження під час шлюбу та під час його
розірвання. Позов про розірвання шлюбу
може бути пред'явлений одним із
подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивачка наполягає на
розірванні шлюбу, то відповідно
відмова в розірванні шлюбу буде
примушенням до шлюбу та шлюбним
відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд
постановляє рішення про розірвання
шлюбу, якщо буде встановлено, що
подальше спільне життя подружжя і
збереження шлюбу суперечило б
інтересам одного з них, що мають
істотне значення. Суд задовольняє
позовні вимоги позивача про розірвання
шлюбу, оскільки побудова сімейних
відносин повинна здійснюватися на
паритетних засадах, на почуттях
взаємної любові та поваги,
взаємодопомоги і підтримки (ст. 1 СК
України) та не може будуватися на
примушуванні сторони до навіть
формального знаходження в
зареєстрованому шлюбі, а тем більш в
подружніх відносинах. Відповідно суд
задовольняє позовні вимоги про
розірвання шлюбу.

Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка
змінила своє прізвище у зв'язку з
реєстрацією шлюбу, має право після
розірвання шлюбу надалі іменуватися
цим прізвищем або відновити своє
дошлюбне прізвище. Позивачка про зміну
прізвища питання не ставить.

Керуючись ст.ст. 105 п. 3, 110, 112 СК
України, ст.ст. 213-215, 224 ЦПК України, суд, -

Вирішив:

Розірвати шлюб між ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3,
зареєстрований 11 вересня 2008 року у
Кутузовському відділі ЗАГС управління
ЗАГС Москви, актовий запис № 2632, які
від шлюбу мають неповнолітню дитину -
доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Одеської області через суд першої
інстанції шляхом подачі в 10-денний
строк з дня проголошення рішення
апеляційної скарги або в порядку ст. 295
ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії,
позивачем в загальному порядку, тобто
рішення суду позивачем може бути
оскаржене в апеляційному порядку до
апеляційного суду Одеської області
через суд першої інстанції шляхом
подачі в 10-денний строк з дня
проголошення рішення апеляційної
скарги.

Відповідно до статей 231, 232 ЦПК України
оскарження заочного рішення
відповідачем в апеляційному порядку
може мати місце лише в разі залишення
заяви про перегляд заочного рішення
без задоволення та в разі ухвалення
повторного заочного рішення судом
першої інстанції. У цьому разі строк на
апеляційне оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Суддя: