Справа № 0426/7381/2012
Провадження № 2/0182/554/2013
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

11.03.2013 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

за участю секретаря Скоробогатової А.О.

представника позивача ОСОБА_1 В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом Приватного Акціонерного Товариства „Нікопольський ремонтний завод до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої працівником під час виконання ним трудових обовязків, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, завданої працівником під час виконання ним трудових обовязків.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на наступне.

ОСОБА_2 знаходився в трудових відносинах з Приватним Акціонерним Товариством „Нікопольський ремонтний завод з 28 січня по 17 червня 2011 року (наказ про прийняття на роботу № 23 від 28.01.2011 року, наказ про припинення трудового договору № РЗ-00062 від 16.06.2011 року) та працював формувальником ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху. Відповідно до повідомлення про брак № 76 від 09.06.2011 року та попередження про брак № 76 від 09.06.2011 року відділом технічного контролю був виявлений брак деталей кришка глуха (креслення Д59433-20) в кількості 2 шт. і кришка (креслення Д75169-27) в кількості 1 шт. Брак остаточний. Характеристика браку: не поставлений стрижень, обвал. В ході розслідування причин виявленого браку вищезазначених деталей встановлено, що 07.06.2011 року на оперативній нараді ділянки ливарного виробництва ливарного цеху завдання зібрати форми фасонного лиття, зокрема деталі кришка глуха (креслення Д59433-20) в кількості 2 шт. і кришка (креслення Д75169-27) в кількості 2 шт. отримав формувальник ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху ОСОБА_2 . Згідно довідки начальника ливарного цеху та начальника технічного бюро ливарного цеху, при формуванні деталей кришка глуха (креслення Д59433-20) і кришка (креслення Д 75169-27), формувальником ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху ОСОБА_2 не були виконані пункти 1.1, 5.3., 5.4., 5.5., 5.6. технологічної інструкції ТИ НРЗ 67-4-03 (Ручная и машинная формовка отливок), що й призвело до браку відповідних деталей. Від будь-яких пояснень з приводу виявленого браку у виготовлених ним деталях ОСОБА_2 відмовився, про що 09.06.2011 року складено відповідний акт. Відповідно до пункту 2.5.1. робочої інструкції формувальнику ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху до обов`язків останнього входить відвідування змінно-зустрічних зборів, отримання на них змінних завдань, своєчасне та якісне їх виконання. Відповідно до пункту 2.5.5. робочої інструкції, формувальнику ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху до обов`язків останнього входить дотримання технологічних інструкцій виготовлення ливарних форм і їх покраска, дотримання технології нанесеної на чертежі. Відповідно до пункту 2.5.6. робочої інструкції формувальнику ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху, до обов`язків останнього входить виконання Політики в області якості. Відповідно до пункту 2.5.7. робочої інструкції, формувальнику ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху до обов`язків останнього входить дотримання положення „Політики в області якості і стандартів підприємства по системі менеджменту якості. Відповідно до Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ПрAT „НРЗ, до основних обов`язків працівників зокрема входить „...постійне покращення якості продукції, що випускається, не допущення недоліків та браку у роботі, дотримання технологічної дисципліни... (п.3.3. Правил), а також „...виконання вимог наказів, технологічних і посадових інструкцій... (п.3.6. Правил). Крім того, згідно пункту 3.8. Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників, ПрAT „НРЗ, працівники зобов`язані „...чітко знати і виконувати обов`язки (зміст робіт) працівника відповідно до його спеціальності, кваліфікації чи посади, передбаченої тарифно-кваліфікаційними довідниками, посадовими (виробничими) інструкціями і положеннями, що діють на заводі.... Згідно з довідкою № 008-988 від 11.06.2012 року головного бухгалтера ПрАТ „НРЗ за підписом Голови Правління ПрАТ „НРЗ, вартість завданих ОСОБА_2 збитків позивачу становить 2 724,36 грн. Частиною 1 статті 130 КЗпП України передбачено, що працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. Частиною 1 статті 132 КЗпП України передбачено, що за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків, працівники, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Статтею 133 КЗпП України передбачено, що обмежену матеріальну відповідальність несуть працівники: за зіпсування або знищення через недбалість матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), в тому числі при їх виготовленні - у розмірі заподіяної з їх вини шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Дізнавшись, що виготовив браковану продукцію та може бути притягнутий до дисциплінарної та матеріальної відповідальності, ОСОБА_2 написав заяву про звільнення за власним бажанням. На виконання статті 38 КЗпП України ОСОБА_2 був звільнений із займаної посади 17.06.2011 року. Відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100, розрахунковий період, який враховується при обчисленні середньомісячного заробітку, в розмірі якого несуть матеріальну відповідальність працівники за заподіяну підприємству шкоду, складають останні два місяці роботи працівника, що передують факту завдання шкоди. Згідно довідки № 192/1 від 16.08.2012 року головного бухгалтера ПрАТ „НРЗ, середньомісячна заробітна плата ОСОБА_2 за квітень і травень 2011 року становила 2 318,44 грн., тому, з урахуванням вищезазначених норм КЗпП України, стягненню з відповідача підлягає саме ця сума. Враховуючи все вищезазначене, вважає, що відповідачем було неодноразово порушено свою робочу інструкцію та Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників ПрАТ „НРЗ при виготовленні деталей кришка глуха (креслення Д59433-20) в кількості 2 шт. і кришка (креслення Д75169-27) в кількості 1 шт., що призвело до їх браку. Тобто нанесення матеріальної шкоди позивачу є прямим наслідком винних дій відповідача. Позивач зазначає, що відповідно до протоколу позачергових Загальних зборів Закритого Акціонерного Товариства „Нікопольський ремонтний завод № 180112 від 18.01.2012 року, змінено найменування Товариства із Закритого Акціонерного Товариства „Нікопольський ремонтний завод на Приватне Акціонерне Товариство „Нікопольський ремонтний завод. Відповідно до пункту 1.3. Статуту ПрАТ "НРЗ", ПрАТ "НРЗ" є правонаступником Закритого Акціонерного Товариства „Нікопольський ремонтний завод , яке було створене згідно з рішенням засновників (Протокол № 1 від 20 жовтня 2001 року) та на підставі Установчого договору від 20 жовтня 2001 року, яке в свою чергу є правонаступником дочірнього підприємства „Ремонтний завод" ВАТ „НПТЗ". За викладених вище обставин просить суд стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний № НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Приватного Акціонерного Товариства „Нікопольський ремонтний завод (код , розташовано за адресою: 53201, м. Нікополь Дніпропетровської області, пр.Трубників, 56, п/р НОМЕР_2 в ПАТ „Банк Кредит Дніпро, МФО 305749) заподіяну ним шкоду в сумі 2 318,44 грн. та витрати зі сплати судового збору у сумі 220,00 грн.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі і суду пояснив, що з-за того, що відповідач звільнився з підприємства, вони не встигли винести йому догану або позбавити його премії. І іншого виходу, як стягнути з нього завдану підприємству шкоду, в них немає. Після того, як відповідач подав заяву про звільнення з ПрАТ „НРЗ, він відпрацював на підприємстві 2 тижні, згідно Законодавства. Факт браку розглядався на комісії якості. Комісія раніше збиралась один раз на місяць, а зараз один раз на тиждень. Брак було виявлено 09.06.2011 року, а заява про звільнення відповідачем була подана 03.06.2011 року. Крім того, на наряді підпис ОСОБА_3 відсутній, тому копію наряду до матеріалів справи й не було додано. Однак, разом з ОСОБА_4 працював ОСОБА_5 , підпис якого в наряді стоїть.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Суду пояснив, що звільнився із заводу з-за конфлікту зі старшим майстром. Не дивлячись на те, що він повинен був працювати в парі з працівником вищого розряду, він працював один. Через це й звільнився. При звільненні ніхто ніякої шкоди йому не виставляв. У нього було власне клеймо „4, яке він ставив на деталі, які виготовляв. На бракованих деталях, брак яких ставиться у вину саме йому, його клейма немає. Ті кришки робили чотири працівника, але не він. Про те, що він нібито заподіяв шкоду заводу, дізнався лише із повістки до суду, яка надійшла до нього додому разом з копією позовної заяви. З нього просто намагаються зробити козла відпущення. ОСОБА_5 з ним в парі ніколи не працював. Більш того, ОСОБА_5 ніколи не працював на його дільниці, в нього було своє місце роботи та свої завдання, відмінні від його завдань. Крім того, в них не було заведено підписуватись в нарядах. Ніхто і ніколи в нарядах не ставив свій підпис. Тому вважає, що ОСОБА_5 підписався саме на прохання позивачів, щоб їм було що надати до суду.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що зараз він працює начальником литейного цеху. На момент звільнення ОСОБА_3 працював старшим майстром. У Бережного був ще змінний майстер, який разом з ОСОБА_4 підкорялись безпосередньо йому. Брак було виявлено після заливки на наступний день. Того ж дня й відбулось розбирання даного факту. 07.06.2011 року він проводив оперативку та дав завдання ОСОБА_7 зібрати форму до заливки. Чи було клеймо ОСОБА_3 на бракованій кришці, чи ні, не знає.

Вислухавши представника позивача, відповідача, свідка, вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Згідно ст.130 Кодексу законів про працю України (КЗпП України), працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків.

Статтею 134 КЗП України передбачено, що відповідно до законодавства, працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли:

1) між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_2 знаходився в трудових відносинах з ПрАТ „Нікопольський ремонтний завод в якості формувальника ручного формування відділення ручного формування ділянки ливарного виробництва ливарного цеху з 28.01.2011 року по 17.06.2011 pоку (а.с.5, 8-9), після чого звільнився за власним бажанням (а.с.10-11). Заява про звільнення, в якій зазначено, що начальник ливарного цеху ОСОБА_8 клопочеться по суті заяви з відпрацюванням 2-х тижнів, була подана ОСОБА_2 03.06.2011 року, (а.с.10). Повідомлення про брак оформлено 09.06.2011 року (а.с.24), тобто ще під час роботи ОСОБА_2 на заводі. В графі „характеристика браку зазначено: не поставлений стрижень, обвал. Однак, в графі „з вини прізвища працівника заводу, з вини якого допущено брак, не зазначено. Так само не зазначено прізвища працівника, з вини якого допущено брак, і в Попередженні про брак № 76 від 09.06.2011 року (а.с.25). І лише 07.09.2011 року, тобто майже через три місяці після виявлення браку, юрисконсульту ОСОБА_9 видано довідку, підписану начальником ЛЦ Хилько ОСОБА_10 та начальником тех.бюро ЛЦ Мальчуговою ОСОБА_11 , в якій зазначено, що при формуванні деталі Д-59433-29 „Кришка глуха та Д-75169-27 „Кришка формувальником ручної формовки ОСОБА_2 не виконані пункти 1.1, 5.3, 5.4, 5.5 та 5.6 ТІ НРЗ 67-4-03 (а.с.26). Цим же числом датовано й пояснювальну записку начальника ЛЦ Р ОСОБА_12 .Хилько та ст.майстра ЛЦ ОСОБА_13 , в якій вони повідомили в.о.Голови Правління ЗАТ „НРЗ А.В.Дегтяр про те, що 07.06.2011 року формувальник ручної формовки ОСОБА_2 отримав завдання на оперативній нараді дільниці ливарного виробництва зібрати форми фасонного лиття, а саме деталі (відливки) кришка глуха кресл.Д-59433-20 та кришка кресл.Д-75169-27. Після заливки вищевказані відливки виявились бракованими (а.с.27).

Відповідно до ч.3 ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд не знаходить достатніх доказів, які б свідчили про заподіяння шкоди ПрАТ „НРЗ саме відповідачем ОСОБА_2 .

За таких обставин суд не вважає факт заподіяння відповідачем ОСОБА_2 позивачу ПрАТ „Нікопольський ремонтний завод матеріальної шкоди в сумі 2 318 грн. 44 коп. доведеним і вважає за необхідне в позовних вимогах ПрАТ „Нікопольський ремонтний завод - відмовити в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.3-15, 30, 57- 60, 208-209, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог Приватного Акціонерного Товариства „Нікопольський ремонтний завод до ОСОБА_2 відмовити в повному обсязі з підстав необґрунтованості та недоведеності.

Рішення суду першої інстанції може бути оскаржено протягом десяти днів з дня проголошення рішення до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Нікопольський міськрайонний суд.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал