Справа № 752/6884/13-ц
Провадження № 2/752/2701/13
11.12.2013 року Голосіївський районний
суд міста Києва у складі головуючого
судді Фролова М.О., при секретарі
Оксененко Д.О. розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі суду у м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування
в квітні 2013 р. ОСОБА_1 (далі - позивач)
звернувся в Голосіївський районний суд
міста Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі -
відповідач) про відшкодування
матеріальної шкоди, при цьому
01.12.2012 р. відбулося залиття належних
позивачу на праві власності квартир №
17 і № 19 у АДРЕСА_1 в м. Києві. При цьому
01.12.2012р. за зверненням позивача
працівники ДП «Наш дім» склали акти про
залиття, згідно яких в наслідок залиття
було пошкоджено стіни, підлогу та стелі
квартир № 17 і № 19. Разом з цим у
наведених актах було зазначено, що
залиття сталося з квартири № 21 у
наведеному будинку, однак причина
залиття невідома. В наступному 16.01.2012р.
працівниками ДП «Наш дім» було
складено акти про залиття, згідно якого
залиття сталося внаслідок розриву
шлангу бочка унітазу в квартирі № 21. В
свою чергу, згідно складеного ДП
«Академпроект» НАНУ локального
кошторису № 2-1-1 від 23.01.2012р. було
визначено ремонтні роботи у квартирі №
зазначила, що в наслідок залиття
квартир їй було завдано моральну шкоду.
На підставі вищевикладеного позивач
просила стягнути на її користь з
також компенсацію за нанесену моральну
шкоду у розмірі 5000,0 грн.
В судовому засіданні представник
позивача підтримав позов та просив
задовольнити позовні вимоги повністю.
Представник відповідача у судовому
засіданні та наданих письмових
запереченнях позов не визнав та
заперечив проти задоволення позовних
вимог. При цьому зазначив, що акти про
залиття не є належними доказами вини
відповідача у залитті, оскільки
наведені акти: не відповідають
встановленій формі, складені без
утворення спеціальної комісії та без
участі і відома відповідача, а також не
засвідчені підписом керівника та
печаткою ДП «Наш дім». Крім того,
представник відповідача пояснив, що
згідно наданої за адвокатським запитом
відповіді ДП «Наш дім» від 13.11.2013р. за №
864, станом на 01.12.2012р. до підприємства не
надходили звернення від фізичних або
юридичних осіб стосовно залиття
квартир № 17 і № 19 та підприємством не
складалися акти щодо такого залиття.
Разом з цим, представник відповідача
зазначив, що наданий позивачем
локальний кошторис № 2-1-1 від 23.01.2012р. не
є звітом суб'єкта оціночної діяльності
та не може прийматися для визначення
завданих майну пошкоджень та суми
Врахувавши надані сторонами пояснення,
на основі з'ясованих обставин, на які
посилались сторони, як на підставу
своїх вимог і заперечень,
підтверджених доказами, дослідженими в
судовому засіданні, оцінивши їх
належність, допустимість,
достовірність, а також достатність і
взаємний зв'язок у їх сукупності,
встановивши правовідносини, які
випливають із встановлених обставин,
та правові норми, які підлягають
застосуванню до цих правовідносин, суд
робить висновок про необхідність
відмовити у задоволення позовні позову
повністю, виходячи з наступного.
Згідно договору купівлі-продажу
нерухомості від 24.11.1994р. та відмітки від
28.10.1994р. про реєстрацій запис № 5955,
позивач є власником квартири АДРЕСА_1.
Відповідно до договору купівлі-продажу
нерухомості від 24.11.1994р. позивачу
належить квартира АДРЕСА_2.
Згідно актів про залиття від 01.12.2012р.,
які було представлено позивачем у
якості доказів пошкоджено в наслідок
залиття стіни, підлогу та стелі квартир
№ 17 і № 19, проте згідно наведених актів
не було визначено причину залиття.
Відповідно до акту залиття від 16.01.2012р.,
воно сталося внаслідок розриву шлангу
бочка унітазу в квартирі № 21.
В свою чергу, положеннями п.п. 2.3.6. п. 2.3.
Правил утримання жилих будинків та
прибудинкових територій, затверджених
наказом Державного комітету України з
питань житлово-комунального
господарства від 17 травня 2005 року за №
76 (далі - Правила утримання жилих
будинків), визначено, що у разі залиття,
аварії квартир складається
При цьому форму та зміст
вищезазначеного акту залиття
встановлено додатком № 4 до Правила
утримання жилих будинків.
Разом з цим із форми Акту про залиття,
аварію, що трапилась на системі
центрального опалення, гарячого
водопостачання (або холодного
водопостачання) вбачається він
складається комісією у складі:
головного інженера виконавця послуг -
голови комісії, майстра технічної
дільниці, майстра ремонтної дільниці,
слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика),
представників організації, яка
відповідно до укладеної угоди
обслуговує внутрішньобудинкові
системи опалення та гарячого
водопостачання, представника власника
будинку, будинкового комітету, та
затверджується начальником ЖЕО.
В свою чергу, судом встановлено, що
надані позивачем акти залиття квартири
№ 17 і № 19 від 01.12.2012р. та акт залиття від
16.01.2012р. не відповідають встановленій
формі, складені майстром та слюсарем ДП
«Наш дім» без утворення спеціальної
комісії у необхідному складі, а також
не затверджені начальником ДП «Наш
дім» та із наведеними актами не було
ознайомлено відповідача.
Крім того, згідно наданої за
адвокатським запитом відповіді ДП «Наш
дім» від 13.11.2013р. за № 864, станом на
01.12.2012р. до підприємства не надходили
звернення від фізичних або юридичних
осіб стосовно залиття квартир № 17 і № 19
житлового будинку АДРЕСА_1 м. Києва та
підприємством не складалися акти щодо
Згідно вимог ст. 59 ЦПК України, суд не
бере до уваги докази, які одержані з
порушенням порядку, встановленого
законом. Обставини справи, які за
законом мають бути підтверджені
певними засобами доказування, не
можуть підтверджуватись іншими
засобами доказування.
Крім того, суд зазначає що в матеріалах
справи відсутні та відповідачем не
надано суду інших доказів на
підтвердження існування факту залиття
01.12.2012р. квартир № 17 і № 19 та вини
відповідача у наведеному залитті.
Згідно ч. 3 ст. 10 ЦПК України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених цим Кодексом.
Крім того суд зазначає, що з наданого
позивачем локального кошторису № 2-1-1
від 23.01.2012р. не можливо встановити
перелік пошкоджень завданих залиттям
квартирі № 17 та обсяг відновлювальних
робіт для усунення безпосередньо таких
пошкоджень, вартість їх проведення. При
цьому, ДП «Академпроект» НАНУ є
проектною організацією, а не суб'єктом
оціночної діяльності.
Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України, суд
не бере до розгляду докази, які не
стосуються предмета доказування.
Разом з цим, позивачем не надано суду та
в матеріалах справи відсутні докази на
підтвердження переліку завданих
пошкоджень квартирі № 17, вартості
знищеного або пошкодженого майна, а
також розміру необхідних витрат для на
усунення зазначених пошкоджень.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, поданим відповідно до цього
Кодексу, в межах заявлених ними вимог і
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі.
Згідно ст.212 ЦПК України, суд оцінює
докази за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об'єктивному та
безпосередньому дослідженні наявних у
справі доказів. Суд оцінює належність,
допустимість, достовірність кожного
доказу окремо, а також достатність і
взаємний зв'язок доказів у їх
На підставі вищевикладеного, суд
приходить до висновку, про
необхідність відмовити у задоволенні
позову через недоведеність позовних
Керуючись ст. ст. 1-5, 8, 10, 11, 26, 27, 30, 60, 109, 118,
119, 208-209, 212-215 ЦПК України, суд,-
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2
про відшкодування шкоди - відмовити у
Рішення може бути оскаржене протягом
десяти днів з дня його проголошення, а
рішення яке було ухвалено без участі
особи, яка її оскаржує протягом десяти
днів з дня отримання копії рішення.
Апеляційна скарга подається до
Апеляційного суду міста Києва через
Голосіївський районний суд міста
Києва.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя