Дата документу 18.12.2013 Справа № 554/577/13- ц
РІШЕННЯ

Іменем України

18 грудня 2013 року Октябрський
районний суд м.Полтави в складі:

Головуючої судді Сороки K.M.

При секретарі Ігнатенко С.Ю.

За участю адвокатів
ОСОБА_1ОСОБА_15Розглянувши у відкритому
судовому засіданні в м.Полтаві
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення
перешкод в користуванні власністю
шляхом виселення та позову ОСОБА_5 до
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2 про надання
додаткового строку для прийняття
спадщини, -

Встановив:

У провадженні Октябрського районного
суду м.Полтави знаходилася цивільна
справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_2 про встановлення факту
проживання однією сім»єю чоловіка та
дружини без шлюбу та зміну черговості
одержання права на спадкування, яка
судом залишена без розгляду в зв»язку
повторною неявкою без поважних причин
до суду позивачки ОСОБА_3

З зустрічним позовом до Октябрського
районного сдуу м.Полтави звернулася
ОСОБА_2 та просила усунути перешкоди у
користуванні власністю шляхом
виселення ОСОБА_3 із квартири АДРЕСА_1.

Вказані позови були судом об»єднані в
одне провадження.

В позову ОСОБА_2 зазначає, що
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її бабуся ОСОБА_6. У
відповідності з вимогами ч. 1 ст. 1220 ЦК
України у зв'язку з її смертю
відкрилась спадщина на належне їй
майно, квартиру АДРЕСА_1.

Заповіту ОСОБА_6 не залишила.

За вимогами ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, той з подружжя,
який його пережив, та батьки.

Бабуся мала двох синів: її, позивачки,
батька ОСОБА_8 та ОСОБА_9.

На час смерті ОСОБА_6 її, позивачки,
батька ОСОБА_8 не було серед живих - він
помер ІНФОРМАЦІЯ_3

Той факт, що вона, позивачка, являюсь
рідною донькою ОСОБА_8 підтверджується
свідоцтвом про її народження та
свідоцтвом про реєстрацію шлюбу. Копії
вказаних документів надано суду.

Позивачка зазначає , що внуки, правнуки
спадкодавця спадкують ту частку
спадщини, яка належала б за законом
їхнім матері, батькові, бабі, дідові,
якби вони були живими на час відкриття
спадщини.

За вказаних вимог закону спадкоємцями
після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6
являлись вона, позивачка по справі,
ОСОБА_2 та ОСОБА_9.

У відповідності до чинного
законодавства спадкоємець за
заповітом чи за законом має право
прийняти спадщину або не прийняти її.

Позивачка, у шестимісячний термін
звернулась з заявою про прийняття
спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3
ОСОБА_6 до Першої Полтавської державної
нотаріальної контори, що
підтверджується відповідною заявою.

ОСОБА_9 постійно проживав зі ОСОБА_6 на
час відкриття спадщини, що
підтверджується відповідною довідкою
ЖЕО № 2 м. Полтави, а отже вважається
таким, що прийняв спадщину.

У відповідності до Закону вона,
позивачка, та ОСОБА_9 набули

право в порядку спадкування кожен по 1/2
частині спадкового майна, яке
складається з 2-х кімнатної квартири
АДРЕСА_1.

Вказана квартира належала
спадкодавцеві ОСОБА_6 на підставі
договору міни від 05.07.1994 року
посвідченого державним нотаріусом
Першої Полтавської державної
нотаріальної контори за реєстром №
5-3816, який зареєстрований у
Полтавському міжміському бюро
технічної інвентаризації в реєстрову
книгу № 121 за № 16599 06.07.1994 року.

Жоден зі спадкоємців не отримував
свідоцтва про право на спадщину за
законом. ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_9.

На належне йому майно, у тому числі і 54
частину квартири АДРЕСА_4, заповіту він
не залишив.

Позивачка вважає, , що вона , як його
рідна племінниця, являється єдиною
спадкоємицею за законом п'ятої черги,
оскільки зазначені ОСОБА_3 ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 ніколи не спілкувались з
покійним ОСОБА_9, не підтримували з ним
ніяких стосунків, не звернулись з
заявою про прийняття спадщини у
передбачений ст. 1270 ЦК України
шестимісячний термін, а отже
вважаються такими, що не прийняли
спадщину.

Той факт, що вона, позивачка, являється
його рідною племінницею
підтверджується витягами з Державного
реєстру актів цивільного стану
громадян про державну реєстрацію
народження на ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у яких
їх батьком вказаний ОСОБА_11, її,
позивачки , свідоцтвом про народження
та свідоцтвом про реєстрацію шлюбу.

Як єдина родичка померлого ОСОБА_9 вона,
позивачка, отримала довідку про
причину смерті до форми № 106/0 № 39, яка
видається для поховання, свідоцтво про
поховання № 021854 від 17.07.2012 року,
свідоцтво про смерть та здійснила його
поховання, що підтверджується рахунком
- замовленням № 56190 від 17.07.2012 року.

Бажаючи прийняти спадщину, яка
відкрилась після смерті ОСОБА_9, вона,
позивачка, подала відповідну заяву до
Першої Полтавської державної
нотаріальної контори, але не може
отримати свідоцтво про право на
спадщину за законом через те, що з
заявою про прийняття спадщини до
нотаріальної контори звернулась
ОСОБА_3, яка останні місяці життя ОСОБА_9
проживала з ним у спадковій квартирі.

На даний час ОСОБА_3 продовжує
проживати у АДРЕСА_1 без законних на те
підстав і перешкоджає їй, позивачці,
користуватися спадковим майном.

Такі дії відповідачки ОСОБА_3 порушують
права позивачки на користування та
розпорядження спадковим майном, що
змусили її звернутись до суду.

Позивачка ОСОБА_2 просила усунути
перешкоди їй , ОСОБА_2, з боку ОСОБА_3 у
користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом
її виселення з займаної квартири.

В судовому засіданні позивачка свій
позов підтримала.

З позовом про надання додаткового
строку для прийняття спадщини
звернувся ОСОБА_5. Вказаний позов також
було об»єднано в одне провадження з
двома первинними позовами.

Позивач ОСОБА_5 зазначив у позові що 25
травня 2013 р. він отримав поштою копію
заяви ОСОБА_3 про встановлення факту
проживання однією сім'єю чоловіка та
жінки без шлюбу та зміну черговості
одержання права на спадкування, копію
документів, наданих до заяви, як доказ
по справі, та ухвалу Октябрського
районного суду м. Полтави про відкриття
провадження по цивільній справі.

Із зазначених документів він, позивач,
дізнався, що його батько ОСОБА_9, який
постійно проживав у м. Полтава, помер
ІНФОРМАЦІЯ_4

Після смерті батька залишилося
спадкове майно у вигляді частини
квартири за адресою : АДРЕСА_1.

Як вбачається з отриманих документів,
спадкоємцями першої черги спадкування
залишилися він, як син померлого, та
ОСОБА_4, яка є його дружиною.

В установлений законодавством
України строк для подання з спадщини
він звернутися не міг у зв'язку з тим, що
він взагалі не знав, що батьки
розірвали шлюб, йому було 6 років.
Батько пішов із сім"ї і спілкувався.
Позивач ОСОБА_5 навіть не знав де він
проживає. Про те, йому також ніхто не
повідомляв, хоча і ОСОБА_3,яка проживала
з ним з 2007р., знала про існування сина та
адресу проживання, і ОСОБА_2 племінниця
померлого , також знала про нього.

Цей факт викладено і у заяві ОСОБА_3 , де
вказано, що « від, першого померлого є
син - ОСОБА_5, але жодних відомостей про
його теперішнє місце перебування не
відомо хоча у заяві зазначено його,
позивача , адресу /.родинні стосунки
між сином та батьком перестали
існувати після розлучення батьків);.

Позивач вказує, що суд може
визначити спадкоємцю, який пропустив
строк для прийняття спадщини,
додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від ЗО траві 2008
р. № 7 «Про судову практику в справах
про спадкування», поважними причинами
для надання додаткового строку на
прийняття спадщини є причини, пов'язані
з об'єктивними, непереборними,
істотними труднощами для спадкоємця на
вчинення цих дій.

Позивач ОСОБА_5 вважає той факт, що він
не знав про смерть батька, є об'єктивною
підставою для надання йому додаткового
строку, достатнього для подання заяви
про прийняття спадщини, оскільки ці
обставини не залежали від його волі та
його дій.

Позивач ОСОБА_5 просив
постановити рішення, яким надати йому

додатковий строк достатній для
звернення до нотаріальної контори з
питання прийняття

спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4
батька ОСОБА_9.

В судовому засіданні ОСОБА_5 свій позов
підтримав та просив його задовольнити

ОСОБА_2 з позовом ОСОБА_5 погодилася.

Відповідачка ОСОБА_3 повторно до суду
не з»явилася, будучи належним чином

повідомленою, тому суд вважає за
можливе розглянути справу у
відсутність відповідачки

ОСОБА_3

Відповідачка ОСОБА_4 до суду не
з»явилася, будучи повідомленою про
дату слухання справи, тому суд вважає
можливим розглянути справу у
відсутність відповідачки ОСОБА_4,
оскільки в справі достатньо доказів
про права і взаємовідносини сторін.

Заслухавши сторони, вивчивши матеріали
справи, суд прийшов до висновку про
задоволення позовів ОСОБА_2 та ОСОБА_5

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3
померла ОСОБА_6. У відповідності з
вимогами ч. 1 ст. 1220 ЦК України у зв'язку
з її смертю відкрилась спадщина на
належне їй майно, квартиру АДРЕСА_1.

Заповіту ОСОБА_6 не залишила.

За вимогами ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, той з подружжя,
який його пережив, та батьки.

Спадкодавиця ОСОБА_6 мала двох синів:
батька позивачки ОСОБА_2 -ОСОБА_8 та
батька позивача ОСОБА_5- ОСОБА_9.

На час смерті ОСОБА_6 ОСОБА_8 не було
серед живих - він помер ІНФОРМАЦІЯ_3

Той факт, що позивачка, являється
рідною донькою ОСОБА_8 що
підтверджується свідоцтвом про
народження ОСОБА_2 та свідоцтвом про
реєстрацію шлюбу. Копії вказаних
документів надано суду.

За вимогами ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки,
правнуки спадкодавця спадкують ту
частку спадщини, яка належала б за
законом їхнім матері, батькові, бабі,
дідові, якби вони були живими на час
відкриття спадщини.

За вказаних вимог закону спадкоємцями
після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6

Іванівни являлись , позивачка по
справі, ОСОБА_2

та ОСОБА_9.

За вимогами ч. 1 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її.

Частина 3 статті 1268 ЦК України
передбачає, що спадкоємець, який
постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він
не заявив про відмову від неї.

За ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати
заяву про прийняття спадщини.

На вказану вимогу закону , позивачка, у
передбачений ст. 1270 ЦК України
шестимісячний термін звернулась з
заявою про прийняття спадщини після
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 до Першої
Полтавської державної нотаріальної
контори, що підтверджується
відповідною заявою.

ОСОБА_9 постійно проживав зі ОСОБА_6 на
час відкриття спадщини, що
підтверджується відповідною довідкою
ЖЕО № 2 м. Полтави, а отже вважається
таким, що прийняв спадщину.

За ч. 1 ст. 1278 ЦК України частки кожного
спадкоємця у спадщині є рівними, якщо
спадкодавець у заповіті сам не
розподілив спадщину між ними.

За вказаних вимог закону , позивачка
ОСОБА_2, та ОСОБА_9 набули право в
порядку спадкування кожен по 34 частині
спадкового майна, яке складається з 2-х
кімнатної квартири АДРЕСА_1.

Вказана квартира належала
спадкодавцеві ОСОБА_6 на підставі
договору міни від 05.07.1994 року
посвідченого державним нотаріусом
Першої Полтавської державної
нотаріальної контори за реєстром №
5-3816, який зареєстрований у
Полтавському міжміському бюро
технічної інвентаризації в реєстрову
книгу № 121 за № 16599 06.07.1994 року.

Жоден зі спадкоємців не отримував
свідоцтва про право на спадщину за
законом.

В даний час в спірній квартирі проживаю
ОСОБА_3 без відповідних документів та
прав на спадкову квартиру, своїм
проживанням перешкоджає спадкоємцям
розпорядитися спадковим майном.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_9.

Позивач ОСОБА_5, дізнався, що його
батько ОСОБА_9, який постійно проживав у
м. Полтава, помер ІНФОРМАЦІЯ_4лише після
отримання повідомлення та копії позову
з Октябрського райсуду м.Полтави .

Після смерті батька залишилося
спадкове майно у вигляді частини
квартири за адресою : АДРЕСА_1.

Як вбачається з отриманих документів,
спадкоємцями першої черги спадкування
залишилися позивач , як син померлого,
та ОСОБА_4, яка є його дружиною.

В установлений законодавством України
строк для подання заяви про прийняття
спадщини позивач ОСОБА_5 звернутися не
міг у зв'язку з тим, що він взагалі не
знав, що батько помер. Коли батьки
розірвали шлюб, йому було лише 6 років.
Батько пішов із сім»ї і ніколи з ними не
спілкувався. Позивач ОСОБА_5 навіть не
знав де проживає батько . Про те, що
батько помер йому також ніхто не
повідомляв, хоча і ОСОБА_3,яка проживала
з ним з 2007 p., знала про існування сина та
адресу проживання, і ОСОБА_2 племінниця
померлого, також знала про сина.

Цей факт викладено і у заяві ОСОБА_3 , де
вказано, що « від, першого шлюбу у
померлого є син - ОСОБА_5, але жодних
відомостей про його теперішнє місце
перебування не відомо хоча у заяві
зазначено , позивача , адресу / родинні
стосунки між сином та батьком
перестали існувати після розлучення
батьків/.

Згідно ч. З ст. 1272 ІЦС України суд може
визначити спадкоємцю, який пропустив
строк для прийняття спадщини,
додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30 траві 2008
р. № 7 «Про судову практику в справах
про спадкування», поважними причинами
для надання додаткового строку на
прийняття спадщини є причини, пов'язані
з об'єктивними, непереборними,
істотними труднощами для спадкоємця на
вчинення цих дій.

Суд вважає що той факт, що позивач
ОСОБА_5 не знав про смерть батька, є
об'єктивною підставою для надання йому
додаткового строку, достатнього для
подання заяви про прийняття спадщини,
оскільки ці обставини не залежали від
його волі та його дій.

При таких обставинах суд прийшов до
висновку про задоволення вимог
позивачки ОСОБА_2 та вимог позивача
ОСОБА_5

Викладені обставини підтверджуються
матеріалами справи в їх сукупності.

Керуючись ст.5,10,60,212-215,218 ЦПК України,
ст.1220, 1261, 1265, 1266, 1267,1268,1270,1272 ЦК
України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 задовольнити.

Усунути перешкоди ОСОБА_2 з боку ОСОБА_3
у користуванні квартирою АДРЕСА_1.

Виселити ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 з квартири
АДРЕСА_6 без надання іншого житлового
приміщення.

Позов ОСОБА_5 задовольнити

Надати ОСОБА_5 додатковий строк у шість
місяців достатній для звернення до
нотаріальної контори з питання
прийняття спадщини після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_4 його батька ОСОБА_9.

Рішення може бути оскаржено протягом
десяти днів з дня його проголошення до
апеляційного суду Полтавської області
через Октябрський районний суд
м.Полтави.

СуддяК. М. Сорока