Справа № 713/1892/13-ц
Провадження №2-о/713/63/13
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2013 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області у складі: головуючого судді Кириляк А.Ю., при секретарі Корпан А.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Замостянської сільської ради Вижницького району , третя особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до Замостянської сільської ради Вижницького району , третя особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В позові вказував,що 10 липня 2009 року померла його мати ОСОБА_3. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення сільськогосподарського виробництва на території Замостянської сільської ради, відповідно державного акту на право приватної власності на землю. Вказував,що є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері. Спадкоємцем першої черги за законом був також його батько ОСОБА_4, який помер 09.02.2013 р. Спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері є сестра ОСОБА_2, яка спадщину не прийняла. Інших спадкоємців немає. При зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину зв'язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

Зазначав,що своєчасно не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса, оскільки хворіє на гіпертонічну хворобу, стенокардію та дифузний кардіосклероз на багатьох років. Постійно звертаються в медичні установи за допомогою, практично інколи і кілька разів на рік знаходиться на стаціонарному лікуванні у медичних закладах.

Посилався, що мав намір подати заяву до нотаріуса, але через хворобу не мав змоги звернутися оскільки тяжко захворів і з 19 грудня 2009 року і по 11 січня 2010 року знаходився на стаціонарному лікуванні в терапевтичному відділенні Вашківецької дільничної лікарні, що і стало основною причиною пропущення строку для спадщини.

Також причиною відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину стала недоведеність родинних відносин між ним та померлою матір'ю.

З свідоцтва про смерть матері вбачається, що її прізвище значиться ОСОБА_3, однак у свідоцтві про одруження батьків їхні прізвища зазначені - ОСОБА_1 і в державному акті на право власності на землю прізвище матері теж зазначене - ОСОБА_1. Дані розбіжності у їхніх з померлою матір'ю прізвищах у вищезазначених документах теж послужили причиною відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстави не доведення родинних відносин між ними.

Позивач ОСОБА_1 в адресованій суду заяві позов підтримав, посилався на обставини викладені в позовній заяві,просив його задовольнити в повному обсязі.

Представник Замостянської сільської ради у суд не зявився, однак від них надійшла письмова заява про розгляд справи без їх участі, заявлений позов визнають.

Третя особа, ОСОБА_2 в судове засідання не з»явилася. До суду надійшла заява в якій просить справу розглянути у її відсутність,щодо задоволення позову покладається на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 10 липня 2009 року померла мати позивача, ОСОБА_3.

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення сільськогосподарського виробництва на території Замостянської сільської ради, відповідно державного акту на право приватної власності на землю.

Спадкоємцем першої черги за законом був також його батько ОСОБА_4, який помер 09.02.2013 р. Спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері є також сестра ОСОБА_2, яка спадщину не прийняла.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13 серпня 2013 року, виданої державним нотаріусом Вижницької державної нотаріальної контори ОСОБА_5, ОСОБА_1, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 0,68 га., що розташована на території Замостянської сільської ради у зв»язку з тим, що протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

З витягу з історії хвороби №1153 ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходився на стаціонарному лікуванні у відділенні ГХ з 11.02 по 21.02.2009 року з діагнозом гіпертонічна хвороба ІІІ ступеня , дифузійний кардіосклероз.

З витягу з історії хвороби ОСОБА_1 Вашківецької дільничної лікарні, вбачається,що останній знаходився на стаціонарному лікуванні у терапевтичному відділенні з 19.12.2009 року по 11.01.2010 року з діагнозом гіпертонічна хвороба ІІІ ступеня.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Встановлено, що згідно з даними листів нотаріусів Вижницького районного нотаріального округу від 24.12.2012 року, 25.12.2012 року, 27.12.2012 року спадкова справа після смерті ОСОБА_6, не значиться.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) , а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщинини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частиною 1 статті 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи

Статтею 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 64 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Крім того судом встановлено, що в свідоцтві про смерть спадкодавця її прізвище зазначено ОСОБА_3.

Згідно свідоцтва про одруження серії ІІ-АБ №273799, виданою Замостянською сільською радою 15 травня 1979 року прізвище спадкодавця вказано ОСОБА_1.

У свідоцтві про народження позивача ОСОБА_3, а з копії паспорта позивача, вбачається , що він є ОСОБА_1, дані розбіжності у правовстановлюючих документах також унеможливлюють оформлення спадщини.

Те,що ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , являється однією і тією ж особою, підтверджується довідкою Замостянської сільської ради за № 767 від 31.07.2013 року.

Відповідно до ст. 256 ч.1 п.1 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

На підставі вищенаведеного суд вважає,що заявлені вимоги позивачем стосовно встановлення факту родинних відносин також підлягають до задоволення.

На підставі 1223, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 60, 61, 212, 215-218,256 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини , - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_7 та ОСОБА_3,яка померла 10 липня 2009 року є матір»ю ОСОБА_1.

Визначити, ОСОБА_1 , додатковий строк терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, померлої 10.07.2009 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд в 10-денний строк з дня винесення рішення.

Суддя: ОСОБА_8