Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" листопада 2013 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Форма та зміст позовної заяви визначена у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2013 року позивачу ОСОБА_1 надано строк для виправлення недоліків до 14 листопада 2013 року, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду, оскільки у позовній заяві прізвище як позивача, так і відповідача зазначено як: «ОСОБА_2», в той же час відповідно до даних паспорту громадянина України прізвище як позивача, так і відповідача зазначено як «ОСОБА_2», також разом з позовом надано оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 114 грн.70 коп. де платником зазначено «ОСОБА_1», призначення платежу: «судовий збір за розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу», що не може слугувати належним доказом сплати судового збору.

14 листопада 2013 року представник позивача ОСОБА_4 отримав ухвалу суду, що підтверджується особистою розпискою представника, яка міститься в матеріалах справи, на виконання ухвали суду представник позивача направив на адресу суду письмові пояснення з викладенням своєї позиції на предмет виконання вимог суду разом з оригіналом квитанції про сплату судового збору в розмірі .

Зважаючи на викладене, суддя приходить до висновку, що позивачем не надано доказів, які мали підтвердити виконання ухвали суду від 04 листопада 2013 року, оскільки позовна заява подана від імені позивача ОСОБА_1 подана без дотриманням вимог п.2 ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, зважаючи на те, що у позовній заяві прізвище як позивача, так і відповідача зазначено як: «ОСОБА_2», в той же час відповідно до даних паспорту громадянина України прізвище як позивача, так і відповідача зазначено як «ОСОБА_2».

Разом з тим, відповідно до положень ст.219 Цивільного процесуального кодексу України передбачено виправлення описок та арифметичних помилок допущених у судовому рішення, однак цивільним процесуальним законодавством не передбачено вирішення судом питання про виправлення описок допущених позивачем у позовній заяві, при цьому позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статях 119 і 120 ЦПК України, на підставі ухвали суду залишається без руху, а позивачу надається строк для усунення недоліків, як це передбачено ч.1 ст.121 ЦПК України передбачено.

Таким чином, у визначений судом строк, позивачем не надано доказів, які мали підтвердити виконання вимог суду, які викладено в ухвалі суду від 04 листопада 2013 року, що унеможливлює вирішити питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ч.2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, коли позивач відповідно до вказівок судді у встановлений строк не виконає всі перелічені в статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вважати неподаною та повернути позивачу.

Копію цієї ухвали направити на адресу представника позивача ОСОБА_4 для відома.

Роз'яснюю, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :