Справа441/150/13- ц Провадження2/441/230/2013
Ухвала про залишення позовної заяви без руху

21.01.2013 суддя Городоцького районного суду Львівської області Перетятько О.В. вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Великолюбінської селищної ради, Городоцького району, Львівської області, третя особа ОСОБА_2, про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в порядку спадкування за заповітом,

в с т а н о в и л а :

18.01.2013р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Великолюбінської селищної ради, Городоцького району, Львівської області, третя особа ОСОБА_2, про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в порядку спадкування за заповітом.

Цей позов поданий до суду без додержання вимог ст. 119 ЦПК України.

У позовній заяві, ОСОБА_1 посилається на норми ЦК України, в редакції від 1963р., однак, як вбачається із позовної заяви, спадкодавець ОСОБА_3, померла 09.09.2006р., а новий ЦК України набув чинності у 2003р. та був чинний на момент відкриття спадщини.

Так, відповідно до вимог ст.3 ЦПК України, кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

В системі цивільно-процесуального права закладений принцип диспозитивності, суть якого полягає в можливості вільного звернення заінтересованих осіб за захистом порушеного права чи охоронюваних законом інтересів.

В основу загальних правил визначення цивільної юрисдикції суду покладено: 1) глобальність цивільної юрисдикції суду; 2) наявність та характер спірних правовідносин; 3) необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Спір про право характеризує такий стан відносин, коли між сторонами існують певні розбіжності з приводу наявності, змісту та обсягу прав та обовязків, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

ОСОБА_1 звернувся в суд із позовними вимогами про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами в порядку спадкування за заповітом, при цьому зазначаючи про відсутність спору між іншими спадкоємцями майна, що виключає підставу для звернення до суду, оскільки відповідно до ч.1 ст.15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Крім цього, щоб стати позивачем у цивільному процесі, обовязковою обставиною є наявність між сторонами спору про право, який є предметом судового розгляду та вирішення. У відповідності до норм процессуального права, позивачі беруть участь у цивільному процесі з метою захисту своїх суб'єктивних прав. Проте, із позовної заяви ОСОБА_1, між сторонами, не вбачається спірного матеріально-правового відношення.

Крім цього, позивачем ОСОБА_1 закладено вимогу про зобов'язання відділу Державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Городоцького районного управління юстиції Львівської області, провести державну реєстрацію права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в смт.Великий Любінь, по вул Джерельній, 4, Городоцького району, Львівської області.

Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.2 ст.16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Вимога зобов'язання відділу Державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Городоцького районного управління юстиції Львівської області, до вчинення певних дій, не є одним із способів захисту в цивільному процесі та містить ознаки диспозитивного методу, що не є характерним цивільному судочинству.

Проте, оскільки встановлено, що позивачем пропущено строк позовної давності на право звернення з позовом до суду, та у випадку наявності поважних причин, повязаних з обєктивними, непереборними, істотними труднощами, пропуску такого, ОСОБА_1 може звернутися в суд із позовною вимогою, для визначення судом додаткового строку, відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини, який був пропущений з поважної причини.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. Зазначені недоліки повинні бути усунені позивачем у 5 - денний строк з дня отримання копії ухвали.

Оскільки, позовна заява ОСОБА_1 до Великолюбінської селищної ради, Городоцького району, Львівської області, третя особа ОСОБА_2, про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в порядку спадкування за заповітом, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119 ЦПК України, така підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення, зазначених в ухвалі, недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

у х в а л и л а:

позовну заяву, ОСОБА_1 до Великолюбінської селищної ради, Городоцького району, Львівської області, третя особа ОСОБА_2, про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в порядку спадкування за заповітом, - залишити без руху.

Зобовязати позивача, протягом пяти днів, з дня отримання копії цієї ухвали, усунути недоліки позовної заяви, що наведені в описовій частині такої.

У випадку, якщо недоліки позову не будуть усунуті протягом вказаного вище часу, вважати його неподаним та повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_4