пр. № 2/759/5768/13
Святошинський районний суд м. Києва
в складі: головуючого Морозова М.О.
при секретарі Прохоренко К.М.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до
Київської міської ради, третя особа:
Головне управління юстиції у м. Києві
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини за заповітом,
Представник ОСОБА_1-ОСОБА_4 звернувся до
суду з позовом до Київської міської
ради про визначення ОСОБА_1 додаткового
тримісячного строку для подачі нею
заяви про прийняття спадщини до
нотаріальної контори, що відкрилась
після смерті її батька ОСОБА_5, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_1 р.
При цьому, посилається на те, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 р. помер батько ОСОБА_1-
ОСОБА_5, який 21.02.1996 р. склав заповіт,
відповідно до якого він заповів ОСОБА_1
все своє майно, і вказаний заповіт був
посвідчений 21.02.1996 р. секретарем
виконкому Недрянської сільської ради
народних депутатів Баришівського
району Київської області. Після смерті
ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, яке
складається з земельної ділянки, що
знаходиться на території КСП
«Комсомолець» та належала йому на
підставі сертифікату №586 на право на
земельну ділянку серії РН №329772,
виданого КСП «Комсомолець Полісся»
Недрянської сільської ради
Баришівського району Київської
області 15.03.2001 р. Також після смерті
ОСОБА_5 залишились його ощадні книжки,
відкриті у філії №024 та 3030/024 Ощадного
банку України, на яких зберігаються
особисті заощадження вказаної особи.
Про прийняття спадщини за заповітом
14.03.2013 р. ОСОБА_1 звернулася до
Дванадцятої Київськї державної
нотаріальної контори, але в цей же день
державний нотаріус відмовила їй у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за заповітом після смерті ОСОБА_5 у
зв'язку з тим, що вона пропустила
передбачений законодавством
шестимісячний термін для прийняття
спадщини. Але ОСОБА_1 є спадкоємцем
першої черги за заповітом, фактично
прийняла спадщину після смерті ОСОБА_5
і вступила у володіння зазначеним
спадковим майном, інших спадкоємців
першої черги після смерті ОСОБА_5 не
має. ОСОБА_1 не змогла подати заяву у
шестимісяний термін до нотаріальної
контори про прийняття спадщини по
причині того, що фактично прийняла
спадщину та управляла нею, володіла та
користувалась і вважала, що до
нотаріальної контори слід звертатись
після спливу шестимісячного строку.
В судовому засіданні ОСОБА_1 та її
представник позов підтримали.
Представник відповідача в судове
засідання повторно не з'явився,
належним чином відповідач про час,
місце слухання справи повідомлявся,
тому суд, враховуючи думку позивача,
представника позивача, матеріали та
обставини справи, вважає за можливе
вирішити спір без представника
відповідача згідно ст.ст. 169, 224 ЦПК
України, провіши заочний розгляд
справи.
Представник притягнутого до участі в
справі в якості третьої особи
Головного управління юстиції у м. Києві
в судове засідання не з'явився,
належним чином про час, місце слухання
справи третя особа повідомлялась, тому
суд, враховуючи думку позивача,
представника позивача, матеріали та
обставини справи, вважає за можливе
вирішити спір без представника третьої
Суд, вислухавши пояснення позивача,
представника позивача, з'ясувавши
обставини справи, дослідивши письмові
докази по справі, прийшов до висновку,
що позов не підлягає задоволенню з
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 р.
помер батько ОСОБА_1- ОСОБА_5, який 21.02.1996
р. склав заповіт, відповідно до якого
він заповів ОСОБА_1 все своє майно та
належний йому на праві особистої
власності жилий будинок, і вказаний
заповіт був посвідчений 21.02.1996 р.
секретарем виконкому Недрянської
сільської ради народних депутатів
Баришівського району Київської
області. Після смерті ОСОБА_5
залишилось спадкове майно, яке
складається з земельної ділянки, що
знаходиться на території КСП
«Комсомолець» та належала йому на
підставі сертифікату №586 на право на
земельну ділянку серії РН №329772,
виданого КСП «Комсомолець Полісся»
Недрянської сільської ради
Баришівського району Київської
області 15.03.2001 р. Також після смерті
ОСОБА_5 залишились його ощадні книжки,
відкриті у філії №024 та 3030/024 Ощадного
банку України, на яких зберігаються
особисті заощадження вказаної особи.
Про прийняття спадщини за заповітом
14.03.2013 р. ОСОБА_1 звернулася до
Дванадцятої Київської державної
нотаріальної контори, але державний
нотаріус постановою від 14.03.2013 р.
відмовила у видачі свідоцтва про право
на спадщину за заповітом після смерті
її батька ОСОБА_5 у зв'язку з тим, що вона
пропустила передбачений
законодавством шестимісячний термін
для прийняття спадщини (а.с.6-15, 33-47).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України
спадкування здійснюється за заповітом
Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за
заповітом чи за законом має право
прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї. Незалежно від часу прийняття
спадщини вона належить спадкоємцеві з
часу відкриття спадщини.
Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
Згідно ст. 1298 ЦК України свідоцтво про
право на спадщину видається
спадкоємцям після закінчення шести
місяців з часу відкриття спадщини.
Згідно ст.1272 ЦК України якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
Згідно ст.1296 ЦК України спадкоємець,
який прийняв спадщину, може одержати
свідоцтво про право на спадщину.
Відсутність свідоцтва про право на
спадщину не позбавляє спадкоємця права
Даний порядок передбачений також
Законом України «Про нотаріат».
Як передбачено п.24 постанови Пленуму
Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7
«Про судову практику у справах про
спадкування», вирішуючи питання про
визначення особі додаткового строку,
суд досліджує поважність причин
пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому, необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.
Суд прийшов до висновку, що не знайшло
своє підтвердження в судовому
засіданні обґрунтування подавачем
позову про правомірність позовних
вимог щодо визначення ОСОБА_1
додаткового строку для прийняття
спадщини в порядку спадкоємства, бо
такий строк був пропущений без
поважних причин, а законних підстав
визначати такий строк не має. У суду не
має будь-яких даних про поважність
пропуску подачі заяви до нотаріального
органу у шестимісячний строк, суду вони
не представлені й в матеріалах справи
Після смерті ОСОБА_5 та відмови
державним нотаріусом у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом ОСОБА_1 в квітні 2013 р.
звернулася до Святошинського райсуду
м. Києва з позовною заяву про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини. Ухвалою судді від
8.04.2013 р. їй було надано п'ятиденний
строк для усунення недоліків позову,
але недоліки позову не були усунуті і
ухвалою судді від 7.08.2013 р. позовну заяву
ОСОБА_1 було визнано неподаною та
повернуто її подавачу (а.с.22, 23).
Вказана ухвала судді не оскаржувалась
та набула законної сили, ніщо не
заважало ОСОБА_1 усунути недоліки
позову в період з квітня 2013 р. по
серпень 2013 р., що є значним строком.
Як вбачається з наданої представником
позивача довідки середньої
загальноосвітньої школи №67 м. Києва
від 9.12.2013 р., ОСОБА_1, працюючи у школі
вчителем початкових класів, перебувала
на лікарняному з 25.06.2013 р. по 19.06.2013 р., у
відпустці-з 20.06.2013 р. по 16.08.2013 р. (а.с.56).
Однак, вказаний період стосується того
часу, що настав після спливу
шестимісячного терміну, необхідного
для подачі заяви про прийняття
спадщини до нотаріального органу.
Суд, дослідивши всі обставини справи,
оцінивши зібрані та надані суду докази
в їх сукупності, прийшов до висновку
про неправомірність позовних вимог, і
діє відповідно до положень ст.ст. 10, 60
Незнання законодавства, що регулює
питання про прийняття спадщини, не може
бути підставою, що викликала труднощі
для звернення ОСОБА_1 із заявою до
нотаріального органу про прийняття
спадщини, враховуючи також вік
позивача, її професійну діяльність, що
давало змогу вказаній особі вчасно
звернутись до відповідного органу про
На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 1217, 1268, 1270, 1272, 1296, 1298 ЦК України,
ст.ст. 10, 60, 169, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України,
суд
Відмовити в задоволенні позову
представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до
Київської міської ради, третя особа:
Головне управління юстиції у м. Києві
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини за заповітом.
Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду м. Києва через
районний суд шляхом подачі апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня
проголошення рішення. Особа, яка брала
участь в справі, але не була присутня
під час проголошення рішення суду, може
подати апеляційну скаргу на рішення
суду протягом десяти днів з дня
отримання копії цього рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою потягом
десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя