Справа № 2-н-347/13
У Х В А Л А

19 березня 2013 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Кізюн Л.І., розглянувши заяву заступника Київського прокурора з нагляду за додержанням законів у воєнній сфері в інтересах ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Київський науково-дослідний інститут гідроприладів" нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, -

в с т а н о в и в:

15.03.2013 року заявник звернувся із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ДП "Київський науково-дослідний інститут гідроприладів" на користь ОСОБА_1 нарахованої, але невиплаченої суми заробітної плати.

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 36-1 ЗУ "Про прокуратуру" підставою представництва прокурора у суді інтересів громадянина є неспроможність останнього через фізичний чи матеріальний стан, похилий вік або з інших поважних причин самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження.

Згідно з ч. 4 ст. 36-1 цього Закону прокурор самостійно визначає підстави для представництва у судах, форму його здійснення і може здійснювати таке представництво у будь-якій стадії судочинства в порядку, передбаченому процесуальним законом. Разом з тим, як ч. 7 ст. 119 ЦПК України, так і п. 2 ч. 2, ч. 4 ст. 98 ЦПК України вказує на те, що особа, яка подає до суду заяву в інтересах іншої особи, повинна зазначити в заяві підстави такого звернення, додавши документ, що підтверджує його повноваження.

Також відповідно до ч. 2 ст. 45 ЦПК України з метою представництва інтересів, зокрема, громадян в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Отже, твердження про неможливість особи, в інтересах якої звертається прокурор, самостійно звернутись до суду може бути визнано обґрунтованим і достатнім для відкриття провадження у справі при умові, що неможливість самостійного звернення цієї особи до суду підтверджено відповідними документами, доданими до заяви, а також до адресованої суду заяви повинна додаватися заява цієї особи до прокурора з проханням про захист її прав та інтересів шляхом звернення до суду, оскільки цим самим прокурор втручається в диспозитивні права цієї особи, які передбачають її право на вільне розпорядження своїми як матеріальними правами, так і процесуальними засобами їх реалізації.

Між тим, вивченням матеріалів заяви встановлено, що подана заява не відповідає вказаним вимогам ЦПК України, оскільки в заяві не викладені обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких прокурор звертається до суду, не зазначено доказів, що підтверджують вказані вище обставини, які є обов'язковими для особи, що пред'являє заяву, оскільки без надання документів, що підтверджують підстави та її повноваження для представництва, суд не може прийняти заяву до розгляду.

До того ж, слід звернути увагу, що ч. 1 ст. 96 ЦПК України вказує, що судовий наказ може бути видано у разі, якщо, зокрема, заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати. Проте, виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, то в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер. Таким чином, до заяви необхідно додавати документ, який безспірно підтверджує факт заборгованості боржника, тобто оригінал довідки про заборгованість із заробітної плати, яку видає бухгалтерія підприємства.

Разом з тим, вивченням матеріалів заяви про видачу судового наказу судом встановлено, що дана заява не відповідає вимогам ст. 98 ЦПК України, оскільки в заяві не викладені обставини, на основі яких заявник звертається до суду, так як не зазначено належних доказів, які б підтвердили наявність нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, оскільки заявником надана ним же завірена копія довідки, а не належним чином підписана та завірена печаткою підприємства, яка повинна свідчити про заборгованість ДП "Київський науково-дослідний інститут гідроприладів" перед стягувачем, що за інших обставин не дає підстав вважати заявлені вимоги безспірними.

Нормами ч. 6 ст. 98 ЦПК України передбачено, що до неналежно оформленої заяви застосовуються положення ст.121 ЦПК України.

Оскільки із змісту заяви вбачається, що заявлені вимоги заступником прокурором про видачу судового наказу не підтвердженні необхідними документами щодо правових підстав звернення прокурора до суду та щодо безспірності вимог, то заяву про видачу судового наказу необхідно залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 36-1 ЗУ "Про прокуратуру", ст.ст. 45, 95, 98, 119-121 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву заступника Київського прокурора з нагляду за додержанням законів у воєнній сфері в інтересах ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Київський науково-дослідний інститут гідроприладів" нарахованої, але невиплаченої заробітної плати залишити без руху.

Надати заявнику строк для виправлення недоліків, протягом двох днів з дня отримання ухвали, шляхом подачі нової заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І. Кізюн