У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 серпня 2013 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей про позбавлення батьківських прав,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до відповідача, вказавши третьою особою Службу у справах дітей та просила суд зобов'язати орган опіки та піклування надати висновок щодо доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_3; позбавити останнього батьківських прав відносно сина, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Відповідно до ст.1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, інтересів держави.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

За нормою ст.4 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позивачем фактично заявлено 2 позовні вимоги, одна до відповідача, друга - до особи, яка не визначена позивачем як сторона у справі.

Позовні вимоги про зобов'язання органу опіки та піклування щодо надання висновку про доцільність позбавлення відповідача батьківських прав є безпідставними та необґрунтованими. Чинне законодавство не передбачає звернень з будь-якими позовними вимогами ані до третьої особи , ані до особи, яка взагалі не є стороною по справі.

Відповідно ч.1 ст.26 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.35 ЦПК України треті особи, які не заявлять самостійних вимог щодо предмету спору, можуть вступати у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін.

Відповідно до норм ст.19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Виходячи з вищевикладеного позивачу необхідно окреслити коло учасників процесу, а саме третю особу, оскільки позивач невірно визначив останню.

Тобто позивачу, звертаючись з позовом до суду, предмет якого становлять позовні вимоги про позбавлення батьківських прав, необхідно вирішити питання про залучення до участі у розгляді справи Органу опіки та піклування Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, оскільки рішення суду може вплинути на права, законні інтереси та обов'язки даного органу.

Як вбачається із матеріалів поданої позовної заяви, позивачем на підтвердження викладених у позовній заяві обставин справи не надано висновку Органу опіки та піклування Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації, який наділений повноваженнями вивчення та визначення доцільності щодо позбавлення особи батьківських прав, що є обов'язковим для даної категорії справ згідно вимог СК України та роз'яснень Постанови Пленуму Верховного суду України „Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав".

Також матеріали справи не містять навіть доказів звернення позивача до даної державної установи щодо отримання висновку доцільності позбавлення батьківських прав відповідача, що є обов'язковим.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовую цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Згідно п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач просить суд позбавити відповідача батьківських прав, однак в позовній заяві остання не надає жодних обґрунтувань і підтвердження доказами тієї обставини, що відповідач ухиляється від виховання дитини, не приділяє їй уваги та заслуговує на те, щоб бути позбавленим батьківських прав, у зв'язку з чим позивач має надати конкретні обґрунтування з посиланням на докази в підтвердження заявленої позовної вимоги. Для чого позивачу, також необхідно надати до суду характеристику щодо батька дитини.

Крім цього, позивачем не долучено до матеріалів позовної заяви доказів проживання дитини разом з нею за місцем її реєстрації (довідка форми №3); доказів перебування дитини на утриманні позивача; доказів можливості утворення позивачем умов належного житлового забезпечення неповнолітньої дитини; доказів можливості забезпечення позивачем належних умов для навчання дитини; не додано відомостей про житлові умови проживання дитини (акт обстеження житлово-побутових умов).

Для справ даної категорії, чинним ЦПК України визначена підсудність в порядку ст.109, що передбачає звернення з позовом до суду за місцем реєстрації відповідача. У разі відсутності реєстрації відповідача в Солом'янському районі м. Києва, позивачу необхідно підтвердити доказами місцезнаходження майна відповідача чи останнє відоме зареєстроване його місце проживання або перебування чи постійного його зайняття (роботи).

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119-121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей про позбавлення батьківських прав залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О.Козленко