Справа № 2-5835/13
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2013 року м. Київ

Суддя Соломянського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру, -

в с т а н о в и в :

Позивачі звернулись до Соломянського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до ОСОБА_3, просили суд стягнути визнати за ними право власності на квартиру №10, що знаходиться у будинку №6-а, по вулиці Василенка Миколи у м. Києві, в рівних долях.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно, у позовній заяві повинно бути викладено зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджують, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

При цьому позовна заява не містить викладу обставин із зазначенням правових підстав (з посиланням на конкретні статті ЦК України та інших норм) саме для визнання права власності на квартиру за наявності заповіту складеного на позивачів.

Позивачам необхідно обґрунтувати чому саме до відповідача поставлені вимоги про визнання права власності на квартиру та в чому полягають порушення прав та законних інтересів позивачів з боку відповідача, які конкретно неправомірні дії вчиняє відповідач, в який спосіб вони вчиняються, в чому полягають порушення прав позивача та не зазначено якими доказами це підтверджується та яким чином вони можуть бути поновлені.

Як вбачається з позовної заяви, позивачі в обґрунтовуючи позовну заяву, зазначають, що справа також стосується інтересів інших осіб. З огляду на зазначене вбачається, що з урахуванням позовних вимог, не вирішено питання про притягнення до участі у справі Головне управління юстиції у м. Києві та приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_4.

Також, матеріали позовної заяви не містять доказів та обґрунтувань того, кому на день подачі позову належить квартира №10 на вул. М.Василенка,10. Тому позивачам необхідно подати до суду документи, які підтверджують обставини щодо того кому на день подачі позову належить вказана квартира, оскільки дана обставина має суттєва значення для відкриття провадження у справі.

Крім того, позивачам необхідно надати докази, які підтверджують зазначення щодо визнання договору неукладеним.

В позовній заяві позивачі вказують, що мають з ОСОБА_5 родинні стосунки, однак не підтверджують їх документально.

Крім того, позивачами не зазначено, які саме правовстановлюючи документи вони отримали за результатами відкриття спадкової справи, чи є інші спадкоємці майна померлої ОСОБА_5. За наявності вказаних умов, позивачам необхідно зазначити чи зверталися вони до відповідних правоохоронних органів за захистом своїх прав та інтересів та як розглянуті звернення.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на квартиру - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О. Козленко