Справа № 755/7622/13-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"19" вересня 2013 р. Дніпровський районний
суд м. Києва в складі:

головуючого судді Гончарук В.П.,

при секретарі Лисенко М.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом
Комунального підприємства по
утриманню житлового господарства
Дніпровського району м. Києва до
ОСОБА_1, що також діє в інтересах
неповнолітньої ОСОБА_2, треті особи
Дніпровська РДА м. Києва, Служба у
справах дітей Дніпровської РДА м. Києва
про виселення, -

В С Т А Н О В И В:

КП по УЖГ Дніпровського району м. Києва
звернулось до суду з позовом, в якому
просило виселити ОСОБА_1, ОСОБА_2 з
кімнати АДРЕСА_1 без надання житлового
приміщення, як таких, що займають
приміщення, віднесені до маневреного
фонду безпідставно.

В судове засідання представник
позивача та третьої особи Дніпровська
РДА м. Києва надали заяви, в яких
підтримали позовні вимоги та просили
слухати справу у їх відсутність.

Від сторони третьої особи Служба у
справах дітей Дніпровської РДА м. Києва
представники не з»явились, про час та
місце слухання справи повідомлені
належним чином, причини неявки суду
невідомі, що на думку суду не
перешкоджає розглянути справу по суті.

Відповідачі в судове засідання не
з'явились, про місце, час та дату
слухання справи повідомлялись
належним чином, причини неявки суду
невідомі.

Відповідно до ч.1 ст. 224 Цивільного
процесуального кодексу України, у разі
неявки в судове засідання відповідача,
який належним чином повідомлений і від
якого не надійшло повідомлення про
причини неявки або якщо зазначені ним
причини визнані неповажними, суд може
ухвалити заочне рішення на підставі
наявних у справі доказів що у даному
випадку вбачається за доцільне.

Дослідивши матеріали справи, суд
приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, а
саме з копії витягу з розпоряджень
Дніпровської РДА м.Києва від 19.12.2007р. №
1417 та від 19.10.2010р. № 582-Д, кімната АДРЕСА_1
включена до складу маневреного
житлового фонду та знаходиться на
обліку позивача.

Виходячи з розпоряджень Дніпровської
РДА м. Києва від 28.12.2007р. № 1471, від
29.12.2008р. № 1160, від 11.08.2010р. № 384 та від
08.08.2011р. № 333 було надано дозвіл на
тимчасове проживання у вказаній
кімнаті на визначений термін за
останнім розпорядженням - строком на
один рік з дати прийняття такого
розпорядження (08.08.2011р.), тобто до
08.08.2012р.

На підставі наведених розпоряджень
відповідачі з 2007 р. проживають в
спірній кімнаті.

Розпорядженням Дніпровської РДА м.
Києва від 02.08.2012р. № 333 відмовлено в
задоволенні заяви ДП «Інформаційний
центр персоніфікованого обліку
Пенсійного фонду України» про
продовження дозволу на тимчасове
проживання в спірній кімнаті,
починаючи з 09.08.2012 р. право проживання
відповідачів у вказаній квартирі було
вичерпано, проте останні добровільно з
приміщення не виселились та
продовжують ним користуватись.

Статтями 132-1, 132-2 ЖК УРСР встановлено, що
до жилих приміщень з фондів житла для
тимчасового проживання відносяться
жилі приміщення, пристосовані для
тимчасового проживання громадян, які
не мають або втратили постійне місце
проживання.

Жилі приміщення з фондів житла для
тимчасового проживання відносяться до
спеціалізованих жилих приміщень, які
повинні відповідати санітарним та
технічним вимогам. Жила площа в жилих
приміщеннях з фондів житла для
тимчасового проживання надається за
нормами, встановленими для проживання
громадян у гуртожитках.

Громадяни, яким надане жиле приміщення
з фондів житла для тимчасового
проживання, не мають права
приватизувати, обмінювати та
здійснювати поділ цього жилого
приміщення, здавати його в піднайм або
вселяти в нього інших мешканців.

Жилі приміщення з фондів житла для
тимчасового проживання надаються на
строк до одного року з можливістю
продовження цього строку у разі
неспроможності мешканця цього
приміщення набути альтернативне місце
проживання. Підставами для
дострокового припинення права
громадянина на користування жилими
приміщеннями з фондів житла для
тимчасового проживання є: надання
громадянину або придбання ним іншого
жилого приміщення; підвищення доходів
громадянина до рівня, який дозволяє
йому укласти договір найму іншого
жилого приміщення; порушення
громадянином правил користування
жилим приміщенням з фондів житла для
тимчасового проживання; приведення
мешканцем жилого приміщення з фондів
житла для тимчасового проживання у
непридатність для його використання;
інші підстави, встановлені законом.

Згідно положень ст. 99 ЖК УРСР,
піднаймачі і тимчасові жильці
самостійного права на займане жиле
приміщення не набувають незалежно від
тривалості проживання. У разі
припинення дії договору найму жилого
приміщення одночасно припиняється і
дія договору піднайму. Піднаймач і
члени його сім'ї, а також тимчасові
жильці зобов'язані негайно звільнити
займане жиле приміщення. У разі
відмовлення вони підлягають
виселенню в судовому порядку, а з
будинків, що загрожують обвалом, - в
адміністративному порядку.

Виселення провадиться без надання
іншого жилого приміщення.

Виходячи з вимог ст. 109 ЖК УРСР,
виселення із займаного жилого
приміщення допускається з підстав,
установлених законом. Виселення
проводиться добровільно або в судовому
порядку.

Таким чином, оскільки в судовому
засіданні знайшло підтвердження те, що
відповідачі будучи фактично
тимчасовими мешканцями втратили право
проживання в спірній кімнаті, суд
приходить до висновку, що останні
проживають в приміщенні самовільно та
підлягають виселенню, виходячи з чого
позов підлягає задоволенню в повному
обсязі.

За вимог ст. 60 ЦПК України, кожна
сторона зобов»язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог та заперечень.

Підсумовуючи викладене та керуючись
ст. ст. 256-257,259 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 57-60,
64, 169, 208, 213-215, ЦПК України суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов Комунального підприємства по
утриманню житлового господарства
Дніпровського району м. Києва до
ОСОБА_1, що також діє в інтересах
неповнолітньої ОСОБА_2, треті особи
Дніпровська РДА м. Києва, Служба у
справах дітей Дніпровської РДА м. Києва
про виселення - задовольнити.

Виселити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2
з приміщення кімнати АДРЕСА_1 без
надання іншого житлового приміщення.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду міста Києва протягом
десяти днів з моменту його
проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Суддя