УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"26" грудня 2013
р.

Суддя Київського районного
суду м. Харкова Золотарьова Л.І.,
розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання дій
неправомірними, -

ВСТАНОВИВ:

25.12.2013 року ОСОБА_1 звернулася до суду з
позовом, в якому просить визнати
неправомірними дії (бездіяльність)
відповідачів та як такими, що
суперечать вимогам чинного
законодавства.

Дослідивши заяву, вважаю, що її
необхідно залишити без руху з таких
підстав.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України,
позовна заява повинна містити: 1)
найменування суду, до якого подається
заява; 2) ім'я (найменування) позивача і
відповідача, а також ім'я представника
позивача, якщо позовна заява подається
представником, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номер засобів зв'язку,
якщо такий відомий; 3) зміст позовних
вимог; 4) ціну позову щодо вимог
майнового характеру; 5) виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги;
6) до позовної заяви, що подається у
випадках, визначених частиною 3 ст. 118
ЦПК України, мають бути додані копії
ухвали про відмову у прийнятті заяви
про видачу судового наказу або ухвали
про скасування судового наказу, 7)
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; 8) перелік
документів, що додаються до заяви. До
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору.

Всупереч вказаної статті позивачем не
надано для відповідачів ОСОБА_2 та
ОСОБА_3 копії акту від 11.11.2013 року.

З позовною заявою позивачка надала
клопотання про звільнення її від
сплати судового збору, у зв’язку з
важким майновим станом. Також
зазначила, що вона звільнена від сплати
судового збору відповідно до ч. 3 ст. 22
ЗУ «Про захист прав споживачів».

Разом з тим, всупереч ст. 60 ЦПК України
позивачкою не надано жодних доказів
щодо знаходження її в тяжкому
майновому стані.

Більш того, згідно з ч. 1 ст. 82 ЦПК
України, враховуючи майновий стан
сторони, суд може своєю ухвалою
відстрочити або розстрочити сплату
судового збору на визначений строк, але
не більше як до ухвалення судового
рішення у справі.

Тобто, вказаною статтею передбачено
лише відстрочення та розстрочення
сплати судового збору на визначений
строк, а не звільнення від сплати
судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про судовий
збір», споживачі звільняються від
сплати судового збору за позовами, що
пов'язані з порушенням їх прав.

Однак, враховуючи вимоги, заявлені
позивачкою, а саме визнання дій
відповідачів протиправними, дія ЗУ
«Про захист прав споживачів» не
поширюється на правовідносини, з
приводу яких виникає спір.

Отже, пільги щодо звільнення від сплати
судового збору, встановлені ст. 22 ЗУ
«Про захист прав споживачів», не
поширюються на позивача, тому
клопотання про звільнення від сплати
судового збору задоволенню не
підлягає, тому позивачу необхідно
сплатити судовий збір як за вимогами
немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий
збір» ставка судового збору за подання
позовної заяви немайнового характеру
встановлюються у розмірі 229,40 грн.

На підтвердження сплати судового збору
позивачу необхідно надати оригінал
квитанції.

Крім того, позивачкою в позовній заяві
не зазначені норми матеріального
права.

Також, позивачкою не конкретизовані
позовні, що перешкоджає відкриттю
провадження у справі для розгляду
справи по суті.

На підставі викладеного, зазначені
недоліки позовної заяви не дають
підстав для відкриття провадження у
справі для розгляду справи по суті,
тому позовна заява підлягає залишенню
без руху.

Керуючись ст.ст. 82, 121 ЦПК України, суддя,
-

УХВАВЛИВ:

У задоволенні заяви про звільнення від
сплати судового збору -відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3
про визнання дій неправомірними -
залишити без руху.

Повідомити позивача про
необхідність виправити зазначені
недоліки позовної заяви в 5-ти денний
строк з дня отримання Ухвали.

Роз'яснити, що інакше
позовна заява буде вважатися неподаною
і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не
підлягає.

Суддя -