Справа № 2-5505/11
Провадження №2/761/1912/2013
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

04 грудня 2013 року Шевченківський
районний суд м.Києва у складі:

головуючого:
судді - Притули Н.Г.

при секретарі:
Паночко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м.Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до фізичної
особи - підприємця ОСОБА_3 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебувала вказана
позовна заява.

В своїх позовних вимогах позивач
просить: стягнути з відповідача на
користь позивача матеріальну шкоду в
розмірі: 372,00 грн. - вартість робіт з
хімчистки килима; 25 500,00 грн. - вартість
килима, моральну шкоду в розмірі 10 000,00
грн.

Свої позовні вимоги позивач
обґрунтовує тим, що 21.07.2010 року між
ОСОБА_1 та СПД ОСОБА_3 було укладено
договір побутового підряду на
виконання робіт із заміни тканини на
дивані з матеріалу замовника на суму 1
185,00 грн. Як зазначає позивач, 24.07.2010 року
він передав диван та килим (за усною
домовленістю) працівникам відповідача
і повністю оплатив їм роботи із заміни
тканини на дивані і послуги хімчистки
килима, проте квитанції за сплачені
послуги з хімчистки позивачеві не
видано.

Як вбачається з позовної заяви, 28.07.2010
року ним було прийнято роботи із заміни
тканини на дивані, щодо килима -
замовлення виконаним не було. В кінці
вересня килим був привезений позивачу,
але його не прийняли, оскільки він був
брудним та зіпсованим.

23.11.2010 року представником позивача на
адресу відповідача було передано
претензію про повернення коштів за
надані послуги неналежної якості та
відшкодування збитків, а 29.11.2010 року
позивач отримала відповідь, у якій
відповідач взагалі заперечує той факт,
що килим піддавався хімічній чистці
його працівниками.

Як зазначає позивач, йому спричинена
матеріальна шкода в розмірі 25 872,00 грн.,
що становить вартість самого килима та
вартість послуг хімічної чистки.

Також позивач зазначає, що йому
спричинена моральна шкода, яка полягає
в тому, що він та його сім'я зазнали
душевних страждань у зв'язку з
псуванням килима, а тому оцінив
моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн.

Представник позивачів в судовому
засіданні заявлені вимоги підтримала
та просила задовольнити їх в повному
обсязі.

Представник відповідача в судовому
засіданні заявлені вимоги не визнала
та просила відмовити в їх задоволенні
посилаючись на те, що дійсно 21.07.2010 року
між сторонами був укладений договір
побутового підряду на виконання робіт
із заміни тканини на дивані з матеріалу
замовника на суму 1 805,00 грн. В той же
день було погоджено передачу дивана
для виконання робіт із заміни тканини,
а Замовником здійснена передплата в
розмірі 1 000,00 грн. 24.07.2010 року Замовником
Виконавцю було передано диван. Диван
приймали вантажники, які мали лише
прийняти диван. Під час передачі
дивану, Замовник поцікавився чи
надаються послуги з хімічної чистки
килимів та отримавши позитивну
відповідь, звернувся до вантажників із
проханням забрати килим для здійснення
хімічної чистки. Замовник наполягав на
тому, щоб вантажники забрали килим,
хоча вони від цього відмовлялись.
Замовник повідомив, що він приїде
додатково оформити чистку килима.
Вантажники килим забрали, проте
Замовник не приїхав оформити чистку
килима. 28.07.2010 року Замовником були
прийняті роботи із заміни тканини та
проведено повну оплату за ці роботи.
Претензій щодо даного виду робіт не
було. В той же час Замовник поцікавився
хімічною чисткою килима. Але йому було
повідомлено, оскільки замовлення
належним чином не оформлено, хімічна
чистка килима не проводилась. В той час
килим знаходився на складі, а працівник
складу на обідній перерві, Замовник
відмовився зачекати працівника складу
для того, щоб належним чином оформити
чистку килима, тому в квитанції
Замовника було записано про те, що
килим знаходиться у Виконавця та
надано попередній розрахунок за
виконання послуг з чистки килима і
попереджено, що після огляду буде
повідомлено чи можливо буде зробити
чистку килиму. Після огляду килима
майстром-оцінювачем з'ясувалось, що
килим має пошкодження, які неможливо
усунути (плями та потертості); в день
доставки дивану працівники Виконавця
намагалися повернути килим Замовнику,
але теща Замовника не прийняла килим та
його повернули на склад. Як зазначає
представник відповідача, ними на
прохання Замовника, проведено лише
тестове хімічне чищення, але
забруднення вивести не вдалося про що
було його повідомлено. Представник
повідомив, що 28.07.2010 року було прийнято
кошти в сумі 372,00 грн. як попередню
оплату без огляду килиму. Також
представник зазначає, що позивачем не
доведений факт понесення ним
матеріальної шкоди; не надані
документи на підтвердження укладення
договору підряду саме на виконання
робіт з хімічної чистки килиму; не
надано докази дійсної вартості килиму,
а товарний чек не є належним
документом. Так само не обґрунтовані
позивачами вимоги про відшкодування
моральної шкоди.

В судове засідання, яке відбулось 04.12.2013
року представник відповідача не
з'явився, направив до суду заяву про
слухання справи в його відсутність. А
тому суд продовжив розгляд справи у
відсутність представника відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини на які вона посилається як на
підставу своїх вимог і заперечень,
тобто обов'язок доказування покладений
на сторони.

Вислухавши сторони, свідків, оцінивши в
сукупності надані в судовому засіданні
докази, суд приходить до висновку про
часткове задоволення заявлених вимог
за наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні,
ОСОБА_3 з 18.09.2000 року зареєстрований
Дніпровською районною у місті Києві
державною адміністрацією як фізична
особа-підприємець.

Як вбачається з витягу з Єдиного
державного реєстру юридичних осіб та
фізичних осіб-підприємців, ОСОБА_3 має
право займатися таким видом
діяльності, як прання та хімічне
чищення текстильних і хутряних виробів

21.07.2010 року між ОСОБА_2 та СПД ОСОБА_3
було укладено договір побутового
підряду на виконання робіт із заміни
тканини на дивані з матеріалу
замовника на суму 1 805,00 грн., що
підтверджується квитанцією №01-21/07.

У позивачів претензій щодо виконання
зазначеного замовлення не було.

Як було встановлено в судовому
засіданні, за усною домовленістю килим
був забраний вантажником, що працював в
СПД ОСОБА_3, але без належного
оформлення замовлення.

В другій копії квитанції №01-21/07 від
21.07.2010 року записано про отримання
килима та вартість робіт 372,00 грн.

Представник відповідача в судовому
засіданні не заперечувала, що 28.07.2010
року Замовником була сплачена сума 372,00
грн.

23.11.2010 року представником відповідача
отримана претензія про повернення
коштів за надані послуги неналежної
якості та відшкодування збитків, що
направлена від імені ОСОБА_1
адвокатською фірмою «Столичний
адвокат». В претензії представник
ОСОБА_1 просив повернути кошти за
оплату послуг хімічної чистки килима в
сумі 372,00 грн. та відшкодувати вартість
зіпсованого килима у сумі 25 500,00 грн. так
як при хімічній чистці килима, вартість
якої була оплачена, він був зіпсований.

У відповіді на претензію відповідач
повідомив, що хімічна чистка килима
взагалі не проводилась.

Висновком експертів №4733/11-16/4734/11-14 за
результатами проведення комплексної
судової товарознавчої, фізико-хімічної
та біологічної експертизи, що
складений 12.10.2011 року Київським
науково-дослідним інститутом судових
експертиз встановлено, що
характеристика існуючих пошкоджень та
дефектів свідчить, що вони не мають
виробничий характер, а виникли,
ймовірно, в результаті недотримання
належних умов експлуатації та/або
неналежного догляду за килимом;
виявлені дефекти не пов'язані з
проведенням тесту на чистку килиму,
оскільки сама суть проведення тесту
припускає обробку невеликої ділянки
виробу, а виявлені дефекти
різноманітного характеру та хаотично
розташовані майже на всій поверхні
килиму.

Також у висновках зазначено, що наданий
на дослідження килим має дефекти на
обох його поверхнях. Плями сірого
кольору (що на лицьовій поверхні) та
сіро-коричневого кольору (що на
зворотній поверхні) не досліджувалися
в зв'язку з відсутністю дозволу на
пошкодження килиму. Але слід зазначити,
що пляма сірого кольору, яка на
лицьовій поверхні, ймовірно проходила
чищення миючим засобом, про що свідчить
наявність іонів натрію. На цій ділянці
килима волокна ворсу деструктуровані,
особливо делікатні волокна
натурального шовку. По всій поверхні
килиму на елементах малюнка декору
спостерігається білястість та
деструкція на кінчиках волокон
натурального шовку, яка спричинена,
ймовірно, чищенням килиму. Нашарування
білого кольору, на зворотній поверхні
килима, утворені карбонатом кальцію
(побутова назва-крейда). Пляма
фіолетового кольору (на лицьовій
поверхні). Численні невеликі плями
сірого кольору, на зворотній поверхні
килима, утворені плісневими грибами,
причиною утворення яких є
перезволоження та перебування килима в
умовах підвищеної вологості
оточуючого середовища, що могло
відбутися як під час транспортування
так і зберігання.

У висновку експертів за результатами
проведення додаткової комплексної
судової фізико-хімічної експертизи
№10306/10307/12-34, що складена 26.02.2013 року
експертами Київського
науково-дослідного інституту судових
експертиз, зазначено, що на ділянках
килима з нашаруванням сірого кольору
волокна килима досить сильно зліплені
та деформовані. За зовнішнім виглядом
речовина забруднень може бути
побутовими жировими забрудненнями або
залишки миючих та чистячих засобів. В
той же час, методом тонкошарової
хроматографії у складі нашарувань
сірого кольору жирів побутового
характеру не виявлено. Якісним
хімічним аналізом встановлено, що у
складі нашарувань сірого кольору
виявлені сполуки, які характерні для
миючих та чистячих засобів, а саме:
лужні сполуки, фосфати та сполуки
амонію. Експерти не змогли віднести
наявність сполук, які виявлені на
килимі та характерні для миючих та
чистячих засобів, до наслідків
самостійного або промислового
вологого чищення.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_2
пояснила, що коли килим передавали були
незначні сліди фломастера, розлитий
дітьми компот, але значних забруднень
не було. Килим забирав водій
відповідача, який і повідомив про те, що
у відповідача проводять хімічну чистку
килимів. Як зазначила свідок, килим
раніше не чистився.

Як свідок ОСОБА_1 пояснив, що до
передачі килима на ньому були незначні
плями, але після хімічної чистки
посередині була пляма, схожа на мокру.
Свідок пояснив, що він не був присутній
при передачі та прийнятті килима. В той
же час пояснив суду, що він був
присутній при чистці килима, але йому
не сподобався результат та
працівниками відповідача було
повідомлено, що вони все перероблять.

ОСОБА_5 в судовому засіданні як свідок
пояснив, що так як килим був
доставлений без належного оформлення,
він знаходився на складі. Коли Замовник
приїхав дізнатися щодо чистки килима,
то завідуючий складом був відсутній, а
Замовник не захотів почекати. Коли
оцінювач після огляду з'ясував, що
килим дуже забруднений, то повідомили
Замовника по телефону, що замовлення не
буде прийняте. Але Замовник просив хоч
якось його почистити. Після цього було
зроблено тестове чищення, після якого
стало зрозуміло, що килим не
відчиститься, тому Замовника повторно
було повідомлено, що килим не буде
почищено. Як пояснив свідок, належним
чином замовлення по чистці килима
оформлене не було.

ОСОБА_6 в судовому засіданні як свідок
пояснила, що килим був чистий та не було
потреби в його чистці; на килимі були
незначні забруднення від олівців. В
кінці серпня 2010 року привезли килим,
приймала його свідок, але килим був в
жахливому стані (був «цвілий», із
запахом прілості), і тому його забрали
назад.

У відповідності з ч.1 ст.865 ЦК України, за
договором побутового підряду
підрядник, який здійснює
підприємницьку діяльність,
зобов'язується виконати за завданням
фізичної особи (замовника) певну
роботу, призначену для задоволення
побутових та інших особистих потреб, а
замовник зобов'язується прийняти та
оплатити виконану роботу.

Договір побутового підряду вважається
укладеним у належній формі, якщо
підрядник видав замовникові квитанцію
або інший документ, що підтверджує
укладення договору. Відсутність у
замовника цього документа не позбавляє
його права залучати свідків для
підтвердження факту укладення
договору або його умов (ст.866 ЦК
України).

Частина 4 статті 10 Закону України «Про
захист прав споживачів» (в редакції, що
діяла на час виникнення правовідносин
липень 2010 року) передбачає, що за
наявності у роботі (послузі) істотних
недоліків споживач має право вимагати
розірвання договору та відшкодування
збитків.

Виконавець залежно від характеру і
специфіки виконаної роботи (наданої
послуги) зобов'язаний видати
споживачеві розрахунковий документ, що
засвідчує факт виконання роботи
(надання послуги) (частина 8 статті 10
Закону України «Про захист прав
споживачів»).

Якщо після укладення договору стане
очевидним, що роботи (послуги), зважаючи
на їх ціну (вартість) та характеристики
або інші обставини, явно не
задовольнятимуть інтереси або вимоги
споживача, виконавець зобов'язаний
негайно повідомити про це споживача.
Виконавець зобов'язаний таким же чином
повідомити споживача, якщо вартість
робіт (послуг) може істотно зрости, ніж
можна було очікувати під час укладення
договору (ч.12 ст.10 Закону України «Про
захист прав споживачів»).

Наказом Українського союзу об'єднань,
підприємств і організацій побутового
обслуговування населення від 27 серпня
2000 року N20, що зареєстровано в
Міністерстві юстиції України 13
листопада 2000 р. за N 803/5024 затверджено
Інструкцію щодо надання окремих видів
побутових послуг.

Зокрема, даним наказом затверджено
інструкцію щодо надання послуг з
хімічної чистки та фарбування
(перефарбування) виробів.

Пунктом 1.2 зазначеної Інструкції
визначено, що приймання, оформлення та
виконання замовлень проводиться як у
приміщенні (салоні) підприємства, що
надає побутові послуги, так і в
помешканні замовника.

Замовлення оформлюється договором
(квитанцією) (п.2.1 Інструкції).

Пунктом 2.3 Інструкції визначено, що під
час приймання замовлення приймальник
повинен:

оглянути кожний виріб у присутності
замовника з метою визначення
можливості його обробки в умовах
підприємства, встановлення ступеня
зносу, виявлення дефектів (плям), які
неможливо усунути тощо;

попередити замовника про можливу
усадку виробу і проявлення після
обробки прихованих дефектів;

запропонувати замовнику відпороти
фурнітуру та матеріали оздоблення,
якщо виникають сумніви щодо збереження
їх якості після обробки.

За пунктом 2.4 Інструкції, вартість
прийнятих виробів установлюється за
погодженням із замовником або на
підставі підтвердних документів і
зазначається разом із відсотком зносу
в договорі (квитанції).

При оформленні замовлення замовник
своїм підписом підтверджує згоду щодо
вартості виробу, відсотку зносу, виду
обробки, наявних дефектів, а також
ознайомлення його про можливість
проявлення прихованих дефектів та
усадки виробу після обробки.

Для виробів, що приймаються в обробку,
установлено чотири ступені зносу - 10, 30,
50 та 75 відсотків (пункт 2.5 Інструкції).

При розрахунках із замовником через
реєстратори розрахункових операцій
замовнику видається касовий чек
касиром (якщо є центральний
розрахунковий вузол) або безпосередньо
виконавцем послуги, який має право
доступу до реєстратора і свій власний
код. Разом з касовим чеком замовнику
видається і квитанція (пункт 2.9
Інструкції).

При розрахунках із замовником без
застосування реєстраторів йому
видається квитанція за формою N ПО-О-1,
затвердженою наказом Українського
союзу об'єднань, підприємств і
організацій побутового обслуговування
населення від 29.09.95 N 8 "Про затвердження
форм документів суворої звітності та
Інструкції щодо їх використання",
зареєстрованим Міністерством юстиції
України 25.10.95 за N 389/925 (пункт 2.10
Інструкції).

Пунктами 4.1 та 4.2 Інструкції
передбачено, що приймальник одночасно
з видаванням замовлення повинен
перевірити якість виконання послуги в
присутності замовника. Замовник має
право на перевірку якості наданих
послуг та їх відповідності до
замовлення.

Отже, як встановлено в судовому
засіданні та не заперечувалось
сторонами, килим був переданий
працівнику відповідача без належного
оформлення; дефекти та наявність плям
не були перевірені відповідним
працівником відповідача в день
передачі килиму. В судовому засіданні
не було надано належних та допустимих
доказів на підтвердження стану килима
перед передачею відповідачу.

Сторона позивача не довела, що
пошкодження килиму були спричинені під
час перебування килима у відповідача;
не було цього встановлено і під час
слухання справи в суді.

Так як в судовому засіданні
встановлено, що хімічна чистка килима
не проводилась, позивачі оплатили
послуги, відповідач пропонував
повернути кошти, але до цього часу вони
повернуті не були, тому суд приходить
до висновку про стягнення з
відповідача на користь позивачів
кошти, як передоплату за неотриману
послугу в сумі 372,00 грн.

А тому, оскільки в судовому засіданні
не було встановлено, що пошкодження
килима виникли при хімічному чищенні
килима у відповідача, як і не
встановлено, що килим піддавався
хімічному чищенню, крім пробного
чищення, тому суд не вбачає підстав для
задоволення вимог позивача про
стягнення з відповідача вартості
килиму.

Крім того, оскільки суд не вбачає
підстав для задоволення вимог в
частині стягнення вартості килима,
позивачами не доведено факту
заподіяння моральних страждань, тому
суд не вбачає підстав для задоволення
позовних вимог в частині відшкодування
моральної шкоди.

Крім того, на підставі ст..88 ЦПК України
з відповідача на користь держави
підлягає стягненню державне мито.

На підставі вищевикладеного та
керуючись Законом України «Про захист
прав споживачів», ст.ст.3, 10, 11, 57-60, 88, 212,
214, 215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до
фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди - задовольнити
частково.

Стягнути з Суб'єкта підприємницької
діяльності ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та
ОСОБА_2 кошти в розмірі 372 (триста
сімдесят дві) гривни 00 копійок.

Стягнути з фізичної особи - підприємця
ОСОБА_3 на користь держави державне
мито в розмірі 51,00 грн.

В іншій частині заявлені вимоги
задоволенню не підлягають.

На рішення суду може бути подано
апеляційну скаргу до Апеляційного суду
м.Києва через Шевченківський районний
суд м.Києва протягом десяти днів з дня
проголошення рішення. Сторона, яка не
була присутня при проголошенні
рішення, може його оскаржити протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

СУДДЯ:
Н.Г.Притула