УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2013 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали заяви Прокурора Дніпровського району міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа: Міністерство юстиції України, Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява Прокурора Дніпровського району міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа: Міністерство юстиції України, Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою.

Представництво є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. (ч.1 та 2 ст.237 Цивільного кодексу України)

Відповідно до ч. 2 ст. 45 Цивільного процесуального кодексу України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Відповідно до положень ст.36-1 Закону України "Про прокуратуру" підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних або інших інтересів держави внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Як роз'яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", згідно зі статтею 121 Конституції України,

частиною другою статті 45 ЦПК і статтями 35, 361-1, 56 Закону України "Про прокуратуру" прокурором, який може шляхом пред'явлення позову в суді першої інстанції або на будь-якій стадії цивільного процесу здійснювати представництво громадян у випадках, передбачених законом, і представництво держави, підстави якого обґрунтовує сам, є: Генеральний прокурор України та його заступники, підпорядковані прокурори та їх

заступники, старші помічники і помічники прокурора, начальники управлінь і відділів, їх заступники, старші прокурори та прокурори управлінь і відділів, які діють у межах своєї компетенції. Повноваження такого прокурора на участь у судовому засіданні,

коли він діє на виконання конституційної функції представництва, підтверджуються службовим посвідченням. У справах, в яких прокурор не виконує функції представництва, а прокуратура виступає як сторона в цивільному процесі, повноваження їх представника, крім керівника прокуратури, повинні підтверджуватися документами, визначеними статтею 42 ЦПК.

Як вбачається зі змісту поданої заяви, Прокурор Дніпровського району міста Києва, який діє в інтересах держави в особі Київської міської ради, звернувся до суду з заявою про визнання спадщини після смерті ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що складається з двокімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, відмерлою, та передати вказану квартиру до територіальної громади Дніпровського району м. Києва в особі її представницького органу Київської міської ради.

Відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Поняття відумерла спадщина застосовується до випадків, коли перехід прав та обов'язків (спадщини) від спадкодавця до інших осіб відповідно до загальних правил спадкування, встановлених законом, є неможливим.

Перехід відумерлої спадщини територіальної громади здійс нюється лише на підставі судового рішення.

Рішен ня суду є єдиною підставою переходу майна у комунальну влас ність громади. Отже, територіальна громада набуває права влас ності на відумерле майно не в порядку права на спадкування, а на підставі судового рішення, яким воно визнано відумерлим.

Слід зазначити, що у даному випадку це не є спадкуванням територіальною громадою майна. Спадкування територіальною громадою або державою майна відбувається, якщо спадкодавець заповість їм своє майно (повністю чи частково) в установленому порядку. Внаслідок заповіту держава або територіальна громада набуває прав спадкоємця. Прийняття ними спадщини здійснюється на загальних підставах з дотриманням процедури подання заяви до но таріальної контори та строків прийняття спадщини.

Коло суб'єктів, які мають право звернутися до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, визначено законом і має виключний характер. У зв'язку з цим при відкритті провадження у таких справах має враховуватися імперативний характер норм, які регулюють це питання. Правом звернення до суду із зазначеною вимогою закон наділяє органи місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. (ч. 1 ст. 1277 Цивільного кодексу України, ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України)

Виходячи із положень ст.ст. 10, 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", такими органами є сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Отже, заявником по цій категорії справ окремого провадження можуть бути тільки відповідні органи місцевого самоврядування.

Виходячи зі змісту поданої заяви, прокурор Дніпровського району міста Києва звернувся до суду з заявою в інтересах Київської міської ради, як органу місцевого самоврядування, а не в інтересах держави.

Разом з тим, прокурор може заявити позов від імені органів місцевого самоврядування лише з метою захисту тих їхніх повноважень, які за своєю природою є державними. Причому ці повноваження одержать від суду захист безпосередньо.

Така позиція висловлена у рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 року №3-рп/99 у справі №1-1/99, де встановлено, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відноси, так як в основі "інтересів держави" завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування державної, економічної, інформаційної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання, тощо.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що заява Прокурора Дніпровського району міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа: Міністерство юстиції України, Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою підлягає поверненню заявнику, оскільки заява Прокурора Дніпровського району міста Києва, яка подана в інтересах Київської міської ради, не стосується захисту інтересів держави, зважаючи на те, територіальна громада набуває права влас ності на відумерле майно не в порядку права на спадкування, а на підставі судового рішення, яким воно визнано відумерлим, а відповідно до вимог чинного законодавства єдиним суб'єктом, який наділений правом на звернення з такою категорією заяв в порядку окремого провадження, є відповідна сільська, селищна, міська рада та їх виконавчі органи, як це передбачено положеннями Закону України "Про місцеве самоврядування", що зумовлює застосування положень п.3 ч.3 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.36-1 Закону України "Про прокуратуру", ч. 2 ст. 45, п.3 ч.3 ст.121, ст.ст.209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Заяву Прокурора Дніпровського району міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради, заінтересована особа: Міністерство юстиції України, Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою повернути заявнику -Прокурору Дніпровського району міста Києва.

Роз'яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я