Справа № 2-н-314/13
760/5168/13
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2013 року м. Київ

Суддя Соломянського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши заяву заступника Київської прокуратури з нагляду за додержанням законів у воєнній сфері в інтересах ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства «Київський науково-дослідний інститут гідроприладів» нарахованої, але невиплаченої працівникові суми заробітної плати, -

в с т а н о в и в :

Заявник в особі Київської прокуратури з нагляду за додержанням законів у воєнній сфері в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Соломянського районного суду м. Києва із заявою, що надійшла та зареєстрована в порядку наказного провадження, в якій просить стягнути з ДП «Київський науково-дослідний інститут гідроприладів» нараховану, але невиплачену працівникові суму заробітної плати у розмірі 16544,11 грн.

Згідно з ч.2 ст.95 ЦПК України із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Відповідно до ч.2 ст.36-1 ЗУ «Про прокуратуру» підставою представництва прокурора у суді інтересів громадянина є неспроможність останнього через фізичний чи матеріальний стан, похилий вік або з інших поважних причин самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження.

Згідно з ч.4 ст.36-1 цього Закону прокурор самостійно визначає підстави для представництва у судах, форму його здійснення і може здійснювати таке представництво у будь-якій стадії судочинства в порядку, передбаченому процесуальним законом. Разом з тим, як ч. 7 ст. 119 ЦПК України, так і п. 2 ч. 2, ч. 4 ст. 98 ЦПК України вказує на те, що особа, яка подає до суду заяву в інтересах іншої особи, повинна зазначити в заяві підстави такого звернення, додавши документ, що підтверджує його повноваження.

Частиною 2 ст.45 ЦПК України з метою представництва інтересів, зокрема, громадян в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Отже, твердження про неможливість особи, в інтересах якої звертається прокурор, самостійно звернутись до суду може бути визнано обґрунтованим і достатнім для відкриття провадження у справі при умові, що неможливість самостійного звернення цієї особи до суду підтверджено відповідними документами, доданими до заяви, а також до адресованої суду заяви повинна додаватися заява цієї особи до прокурора з проханням про захист її прав та інтересів шляхом звернення до суду, оскільки цим самим прокурор втручається в диспозитивні права цієї особи, які передбачають її право на вільне розпорядження своїми як матеріальними правами, так і процесуальними засобами їх реалізації.

Матеріалами заяви встановлено, що подана заява не відповідає вказаним вимогам ЦПК України, оскільки в заяві не викладені обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких прокурор звертається до суду, не зазначено доказів, що підтверджують вказані вище обставини, які є обов'язковими для особи, що пред'являє заяву, оскільки без надання документів, що підтверджують підстави та її повноваження для представництва, суд не може прийняти заяву до розгляду.

Крім того, матеріали заяви не містять належним чином завіреної копії трудової книжки стягувача у підтвердження обставин про перебування у трудових відносинах з боржником.

До того ж, слід звернути увагу, що ч. 1 ст.96 ЦПК України вказує, що судовий наказ може бути видано у разі, якщо, зокрема, заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати. Проте, виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, то в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер. Таким чином, до заяви необхідно додавати документ, який безспірно підтверджує факт заборгованості боржника, тобто оригінал довідки про заборгованість із заробітної плати, яку видає бухгалтерія підприємства.

Разом з тим, вивченням матеріалів заяви про видачу судового наказу судом встановлено, що дана заява не відповідає вимогам ст.98 ЦПК України, оскільки в заяві не викладені обставини, на основі яких заявник звертається до суду, т. я. не зазначено належних доказів, які б підтвердили наявність нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, оскільки заявником надана ним же завірена копія довідки, а не належним чином підписана та завірена печаткою підприємства, яка повинна свідчити про заборгованість ДП «Київський науково-дослідний інститут гідроприладів» перед стягувачем, що за інших обставин не дає підстав вважати заявлені вимоги безспірними.

Нормами ч.6 ст.98 ЦПК України передбачено, що до неналежно оформленої заяви застосовуються положення ст.121 ЦПК України. Оскільки із змісту заяви вбачається, що заявлені вимоги заступником прокурором в інтересах ОСОБА_1 про видачу судового наказу не підтвердженні необхідними документами щодо правових підстав звернення прокурора до суду та щодо безспірності вимог, то в силу ч.1 ст. 121 ЦПК України вважаю за необхідне заяву про видачу судового наказу залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

Суд вважає за необхідне надати заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.36-1 ЗУ «Про прокуратуру», ст.ст.45, 95, 98, 119-121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Заяву заступника Київської прокуратури з нагляду за додержанням законів у воєнній сфері в інтересах ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства «Київський науково-дослідний інститут гідроприладів» нарахованої, але невиплаченої працівникові суми заробітної плати - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Розяснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко