МАЛИНОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Справа № 521/1490/13-ц
Пр. № 2/521/3402/13
21 травня 2013 року м. Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси в складі:
головуючого - судді Сегеди О.М.,
при секретарі - Луньовій В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Портовик - судоремонтник», Одеської міської ради про встановлення факту належності та визнання права власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно,
У лютому 2013р. ОСОБА_2 звернулась до суду з зазначеним позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Портовик-судоремонтник» (далі-ЖБК «Портовик-судоремонтник»), посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1. помер її батько ОСОБА_3. Позивачка зазначала, що після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді кооперативної квартири АДРЕСА_1, в якій він проживав. Раніше вказана квартира належала ЖБК «Портовик-судоремонтник», членом якого він був. У 1984 році ОСОБА_3 повністю сплатив пайові внески за вищевказану квартиру, про що була видана довідка ЖБК «Портовик-судоремонтник», однак правовстановлюючих документів на квартиру не оформив. Спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є вона ОСОБА_2, рідна донька померлого. Після смерті спадкодавця вона прийняла спадщину, шляхом звернення в установлений строк до Сьомої одеської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Державним нотаріусом Сьомої одеської державної нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю у неї правовстановлюючих документів на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1. Посилаючись на те, що вона не має можливості оформити спадщину після смерті батька, оскільки законодавством не передбачено оформлення правовстановлюючих документів на квартиру на ім'я померлої особи, позивачка просила суд визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1.
За заявою представника позивача, діючого за довіреністю від 14.07.2009р. ухвалою суду від 13.03.2013р. до участі у справі було залучено в якості співвідповідача Одеську міську раду.
19.04.2013р. позивач надала до суду заяву про збільшення позовних вимог та остаточно просила суд встановити факт належності ОСОБА_3 на праві власності вказаної вище квартири, та визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1.
Представник позивача, діючий за довіреністю від 14.07.2009 р. в судове засідання з'явився, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі. Крім того, у зв'язку із систематичною неявкою відповідачів в судове засідання просив розглянути справу в порядку заочного провадження, про що надав відповідну заяву (а.с. 83).
Представник ЖБК «Портовик-судоремонтник» в судове засідання не з'явився, про дату, час і місце слухання справи був повідомлений належним чином (а.с.80).
Представник Одеської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату час і місце слухання справи був повідомлений належним чином (а.с.79).
Згідно зі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи позивачки, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом.
Суд вважає, що правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про власність», вимоги якого були закріпленні ст.384 ЦК України, розділами 1 та 3 Цивільного кодексу України в редакції 2003року, так як відповідно до п.4 Прикінцевих та перехідних положень цього Кодексу, його положення застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності, а також регулюються розділом третім главою 84 книги шостої ЦК України. Тому при ухваленні рішення суд застосовує норми матеріального права, якими регулюються правовідносини, які виникли між сторонами.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 є рідною донькою ОСОБА_3 що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.5).
Відповідно до довідки ЖБК «Портовик-судоремонтник» №14 від 11.04.2007р. ОСОБА_3 з 14.08.1978р. по день смерті постійно був зареєстрований та проживав в квартирі АДРЕСА_1 (а.с.39).
Квартира АДРЕСА_1, розташована у будинку ЖБК «Портовик-судоремонтник», з часу створення якого пай на вказану квартиру був оформлений на члена кооперативу ОСОБА_3, який в 1984р. повністю його сплатив.
Згідно довідки ЖБК «Портовик-судоремонтник» №15 від 18.05.2009р. ОСОБА_3 в 1984р. було повністю сплачено пай за квартиру АДРЕСА_1 в сумі 2687,00 руб.
З 1984р. квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_3, що підтверджується довідкою ЖБК «Портовик-судноремонтник» №15 від 18.05.2009р. (а.с.8).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.6).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді ізольованої квартири АДРЕСА_1.
Згідно технічного паспорту від 26.03.2013р. оформленого на ім'я ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_1 складається з однієї житлової кімнати, загальною площею 17,4 кв.м., кухні площею 6,5 кв.м., санвузлу площею 2,6 кв.м., коридору площею 5,7 кв.м., балкону площею 0,8 кв.м., загальною площею 33,0 кв.м. в тому числі житловою 17,4 кв.м. (а.с. 65-67).
Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 є його рідна донька ОСОБА_2, яка прийняла спадщину після смерті батька, шляхом подачі на протязі шестимісячного строку до Сьомої одеської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини (а.с.37). Інших спадкоємців не має.
Таким чином, єдиним спадкоємцем за законом є позивачка, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3, і на протязі шестимісячного строку не заявила про відмову від спадщини.
07.03.2013р. постановою нотаріуса Сьомої одеської державної нотаріальної контори Мельник Л.В. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вищевказану квартиру у зв'язку з відсутністю у неї правовстановлюючого документу (а.с.29).
Відповідно до п.61,62 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженою наказом Міністерства Юстиції України від 03.03.2004р. № 20/5, яка діяла на час смерті ОСОБА_3 - при нотаріальному посвідченні договорів про відчуження житлового будинку, а також іншого нерухомого майна, що підлягає реєстрації, нотаріус вимагає подання документів, які підтверджують право власності на вказане майно, та, у передбачених законодавством випадках, документів, що підтверджують державну реєстрацію прав не це майно в осіб, які його відчужують.
Право власності на житловий будинок, квартиру, дачу, садовий будинок, гараж, інші будівлі і споруди, що відчужуються, може бути підтверджено, зокрема, одним з таких документів або їх дублікатів, як наприклад: свідоцтвом про право власності на об'єкти нерухомого майна, рішенням суду тощо.
Судом встановлено, що у позивачки ОСОБА_2, відсутні документи, перераховані у п. 62 вказаної Інструкції, тому у неї немає можливості їх надати нотаріусу для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом.
Аналогічні вимоги передбачені і п.4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом Міністерства Юстиції України від 22.02.2012р. № 296/5.
Відповідно до ст. 25 ЦК України - здатність мати цивільні права та обов'язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження і припиняється у момент її смерті.
Цивільною дієздатністю фізичної особи визнається її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також своїми діями набувати для себе цивільні обов'язки, самостійно їх виконувати та відповідати в разі їх невиконання.
Суд вважає, що право на отримання правовстановлюючого документу на нерухоме майно, має особа, яка є власником даного майна, тобто дане право нерозривно пов'язане з особою спадкодавця, тому після його смерті спадкоємець немає можливості отримати правовстановлюючий документ на спадкове майно в позасудовому порядку.
З цих підстав суд може встановити належність нерухомого спадкового майна спадкодавцю та визнати за спадкоємцем право власності на спадкове майно.
Відповідно до п.3 ст. 384 ЦК України - будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю. Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.
Згідно п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, який повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включаються відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та насадження.
Таким чином, суд вважає встановленим факт володіння ОСОБА_3 на праві власності по праву викупу квартири членом житлово-будівельного (житлового) кооперативу квартирою АДРЕСА_1.
Згідно п. 3,5 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.
Згідно ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном.
З огляду на викладене, суд вважає, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для задоволення позову про встановлення факту володіння ОСОБА_3 на праві власності квартирою АДРЕСА_1 та визнання за позивачкою права власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно, а саме на вищевказану квартиру.
Судовий збір по справі складає 3441,00 грн., які повністю сплачено позивачкою при зверненні до суду. Витрати по справі за згодою сторін суд покладає на позивача.
Керуючись п.3 ст. 384, ст.1269 ЦК України, ст.ст. 10,11,60,88,209,212, 214, 215, 218, 224-226, 256-259, ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Портовик - судоремонтник», Одеської міської ради про встановлення факту належності та визнання права власності у порядку спадкування за законом на спадкове майно - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_1, яка складається з з однієї житлової кімнати, загальною площею 17,4 кв.м., кухні площею 6,5 кв.м., санвузлу площею 2,6 кв.м., коридору площею 5,7 кв.м., балкону площею 0,8 кв.м., загальною площею 33,0 кв.м. в тому числі житловою 17,4 кв.м.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: О.М. Сегеда