Справа № 442/6396/13-ц
Провадження № 2-н/442/366/2013
У Х В А Л А

п р о з а л и ш е н н я з а я в и б е з р у х у

18 вересня 2013 року м. Дрогобич

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Курус Р.І., розглянувши заяву Державного комунального підприємства "Стебниктеплокомуненерго" про видачу судового наказу по стягненню заборгованості за оплату житловокомунальних послуг по теплопостачанню з ОСОБА_1, -

в с т а н о в и л а :

ДКП "Стебниктеплокомуненерго" звернулось до суду з заявою про видачу судового наказу по стягненню заборгованості за оплату житловокомунальних послуг по теплопостачанню з ОСОБА_1 в сумі 8395,98 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Порядок звернення до суду з позовною заявою урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання заяви має відбуватись з дотриманням певних умов (ст. 98 ЦПК України). Наслідком недотримання зазначених умов є залишення заяви без руху, а у разі, якщо цей недолік не буде усунуто у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення (стаття 121 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обовязків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи наведене, вважаю, що зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 98 ЦПК України, а саме: не додано договору про надання послуг та не сплачено суму судового збору у відповідності до ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Так, відповідно до пункту 13 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК України), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання цих послуг.

Крім того, заявник до матеріалів заяви долучив клопотання, в якому просить відстрочити їм сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування повязаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 10, 60 ЦПК покладається на заінтересовану сторону.

Однак, наведені заявником обставини в обґрунтування підстав для відстрочення сплати судового збору не свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні такої оплати судового у встановленому законом розмірі і в строки.

Так, за подання до суду заяви про видачу судового наказу ставка судового збору становить 50 відсотків ставки, що визначається з оспорюваної суми у разі звернення до суду з позовом у порядку позовного провадження.

За подання ж позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати 229,40 грн. та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати 3441 грн., у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Таким чином, оскільки заявник просить видати судовий наказ про стягнення з боржника 8395,98 грн. заборгованості, а відтак, при предявленні позову позивач зобовязаний був би сплатити в дохід держави 229,40 грн. судового збору. Отже, 50 відсотків від зазначеної суми складає 114,70 грн., які заявнику слід перерахувати на наступний рахунок: отримувач коштів - УДКУ у м. Дрогобичі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 25262988, рахунок отримувача 0014, банк отримувача - ГУДКУ у Львівській області, МФО - 825014, призначення платежу - судовий збір, код 37390247 пункт 3.1.

Відповідно до ч. 6 ст. 98 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про видачу судового наказу застосовуються положення статті 121 ЦПК України.

А від так, приходжу до переконання, що подана заява про видачу судового наказу підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

Заяву Державного комунального підприємства "Стебниктеплокомуненерго" про видачу судового наказу по стягненню заборгованості за оплату житловокомунальних послуг по теплопостачанню з ОСОБА_1, - залишити без руху.

Повідомити ДКП "Стебниктеплокомуненерго" про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в триденний термін з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити заявнику, що інакше заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя