У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 серпня 2013 року м. Київ

Суддя Соломянського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод користування житловим приміщенням та вселення, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до Соломянського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до ОСОБА_2, в якому просила зобовязати відповідача не чинити їй перешкод в користуванні своєю часткою житлового будинку та земельною ділянкою прибудинковою територією; вселити ОСОБА_1 в ? частину будинку 10-а на вул. Гайовій в м. Києві, що знаходиться у її власності, зобовязати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 в проведенні ремонтних робіт на частині житлового будинку та земельній ділянці прибудинкової території, яка є у власності позивача у справі ОСОБА_1

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому, суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позову позивачем фактично заявлено 3 позовних вимоги.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджують, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Позивач предявляє позовні вимоги до відповідача, обґрунтовуючи їх тим, що останній чинить перешкоди у користуванні належній позивачу частині будинку та самовільно без будь-яких правових підстав заселився і проживає на належній позивачу території домоволодіння. Але, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не було надано жодних доказів, що підтверджують зазначені обставини, а також доказів досудового врегулювання спору.

У звязку з чим, позивачу необхідно обґрунтувати зазначені обставини, про що надати до суду посилання на докази в тому числі і щодо досудового врегулювання спору між сторонами.

Окремі обставини що обґрунтовують позовну вимогу про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою взагалі не викладені в позовній заяві, а саме: факт набуття у власність земельних ділянок, оскільки як вбачається з матеріалів справи сторони є тільки їх землекористувачами; чи винесені межі земельної ділянки в натурі; чи встановлений паркан і т.д.; яким ремонтним роботам на земельній ділянці та яким саме чином чинити перешкоди відповідач; факт порушення права позивача на користування земельною ділянкою; факти завдання незручностей позивачу землекористувачем сусідньої земельної ділянки; порушення правил добросусідства та обмежень в користуванні земельною ділянкою. Тому позивачу слід викласти вказані обставини та обґрунтувати їх відповідно до норм чинного законодавства.

Матеріали позову не містять технічного плану поділу земельної ділянки з зазначенням меж користування останньою для обох співвласників будинку, тому позивачу необхідно надати вказаний план до позовної заяви.

Крім того, позивачу слід визначитися з вимогами щодо земельної ділянки, в контексті права користування, оскільки як вбачається з рішення Соломянського районного суду м. Києва від 05.12.2005, земельна ділянка площею 104,75 кв.м з урахуванням земельної ділянки під забудову житлового будинку виділена ОСОБА_3, а не позивачу ОСОБА_1.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, в підтвердження володіння майном позивач надала до суду свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до якого остання зареєструвала своє право власності на належну їй ? частину будинку № 10-а на вулиці Гайовій в м. Києві в БТІ м. Києва станом на 19.12.1999, технічний паспорт станом на 18.04.2003. Однак при цьому, рішенням Соломянського районного суду м. Києва по справі № 2-218 від 05.12.2005 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, яким вирішено:

«Розділити домоволодіння по вул. Гайовій,10-а в м. Києві між ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

ОСОБА_4 співвласнику ОСОБА_1 1-5 житлової кімнати площею 17,93 кв.м., вартістю 6979 грн, що відповідає ідеальній частці в одиницях площі складає ? частини житлового будинку, що більше ідеальної частки в одиницях вартості на 703 грн. З урахуванням надвірних будівель та споруд ? частини огорожі з штахетнику вартістю 51 грн.

ОСОБА_4 ОСОБА_2 1-1 коридор, площею 4,8 кв.м., вартістю 1201 грн; 1-2 кухня, площею 101 кв.м., вартістю2529 грн; 1-3 коридор площею 3,5 кв.м. вартістю 1362 грн; частину 1-4/1-5 житлової, площею 7,97 кв.м., вартістю 3103 грн; 1-6 житлова, площею 16,0 кв.м., вартістю 6228 грн; 1-7 житлова, площею 6,1 кв.м., вартістю 2375 грн; 1-8 санвузол, площею 5,3 кв.м, вартістю 1327 грн. Разом 5377 кв.м. вартістю 18126 грн.

З урахуванням надвірних будівель та споруд: 3/4 частини огорожі в штахетнику вартістю 152 грн; погріб під «А», вартістю 2369 грн; сарай «В» вартістю 1066 грн; сарай «Б» вартістю 777 грн, а всього 4363 грн.

ОСОБА_1 добудувати зі сторони лівого бокового фасаду житлового будинку прибудову для влаштування підсобних приміщень площею 5,25 м. х 2,4м. ( кухні площею 5,0 кв.м. та тамбуру не менше 2,2 кв.м., а частині житлового будинку на частині житлової кімнати площею 25,9 кв.м., влаштувати житлову кімнату площею 17,7 кв.м., що відповідає ідеальній частинці співвласника. Вхід до житлової кімнати здійснюється через приміщення тамбуру прибудови.

ОСОБА_2 в житловому будинку на частині житлової кімнати площею 25,9 кв.м. влаштувати житлову кімнату площею 8,2 кв.м., вхід до житлової кімнати здійснюється через коридор 1-3 площею 3,5 кв.м.

ОСОБА_4 співвласнику ОСОБА_3 земельну ділянку площею 104,75 кв.м. з урахуванням земельної ділянки під забудову житлового будинку, від т.В до т.Б (зі сторони проїзду) - 8,93 м.; від т.В до т.Г (зі сторони домоволодіння № 12) - 21,15 м..; від т.Г до т. Д - 2,93 м.; від т.Д до т.Е-8,0 м.; від т. Е до т.Ж - 0,63 м.; від т.Ж до т.Е1-5,54м.; від т.Е1 до т.Є -1 м.; від т.Є до т.Л - межа проходить по лінії розділу житлового будинку; від т.Л до т.Б - 3,17 м.

ОСОБА_4 ОСОБА_2 земельну ділянку площею 314,25 кв.м., з урахуванням земельної ділянки під забудову житлового будинку та надвірних будівель від т.Б до т.А (зі сторони проїзду) - 7,24 м.; від т.А до т.Н (зі сторони вулиці Гайової) - 26,13 м.; від т.Н. до т.К - 15,9 м.; від т.К до т.Г - 4,98 м.; від т.Г до т.Д - 2,93 м.; від т.Д до т.Е - 8,0 м.; від т.Е до т.Ж - 0,63 м.; від т.Ж до т.Е1 - 5,54 м.; від т.Е1 до т. Є - 1,0 м.; від т.Є до т. Л - межа проходить по лінії розділу житлового будинку; від т.Л до т.Б-3,17 м.».

Як вбачається з копії рішення суду, ОСОБА_2 виділено 5377 кв.м. площі житлового будинку, при цьому вся площа житлового будинку складає 70,8 кв.м, що підтверджується даними технічного паспорту.

Крім цього, до матеріалів позову додана копія вищевказаного рішення, яка не містить жодної відмітки суду про набрання рішення законної сили та підтвердження існування такого рішення взагалі. Тому, позивачу слід приєднати до матеріалів справи належним чином завірене рішення Соломянського районного суду м. Києва від 05.12.2005 та належним чином завірений висновок судово-будівельної технічної експертизи № 6498/6499/6500 від 17.10.2005, який є додатком до вищевказаного рішення.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», право володіння; право користування (сервітут); право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); право забудови земельної ділянки (суперфіцій); право господарського відання; право оперативного управління; право постійного користування та право оренди земельної ділянки; право користування (найму, оренди) будівлею або іншими капітальними спорудами, їх окремими частинами; іпотека; довірче управління майном підлягають обовязковій державній реєстрації.

З матеріалів позовної заяви не вбачається, що позивач після виділу в натурі будинку належним чином зареєстрував рішення суду та привів документи у відповідність до норм чинного законодавства, тобто присвоїв адресу виділеній в натурі частині будинку і т.д.

Таким чином, після набрання рішення законної сили, позивачу необхідно ідентифікувати частину будинку виділену в натурі за допомогою нової присвоєної адреси. Тому позивачу, слід надати до позовної заяви докази належної реєстрації рішення суду та присвоєння адреси частині будинку виділеній в натурі позивачу.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод користування житловим приміщенням та вселення залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О. Козленко