Провадження № 2/127/7998/13

20 листопада 2013 року м. Вінниця
Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т. П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Партнер», Кредитної спілки «Злагода», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_2 відділу державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до КС «Партнер», КС «Злагода», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_2 ВДВС Вінницького МУЮ про звільнення майна з-під арешту.
Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 119, 120 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху з метою усунення недоліків.
Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до пп. 1.2. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (229,4 грн.). Враховуючи, що позивачем предявлено позов немайнового характеру, а саме, про зняття арешту з майна, сплата позивачем судового збору в розмірі 114,7 грн. за подання відповідної позовної заяви не є повною.
Відповідно до ч. 1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Натомість, позивачем до позовної заяви додано лише копії позовної заяви відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, та не додано копій всіх документів, які додаються до позовної заяви по кількості сторін.
Відповідно до ч. 4 ст. 119, ЦПК України, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. При цьому, частиною 1 ст. 11 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Предявляючи позов про зняття арешту з майна, позивач зазначає, що він є переможцем аукціону з реалізації арештованого рухомого майна, на яке відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Вінниці від 16 липня 2010 року накладено арешт в межах розгляду цивільної справи № 2-2198/10. При цьому, правовою підставою зняття такого арешту позивач одночасно зазначає ст. 60 Закону країни «Про виконавче провадження», яка визначає порядок зняття арешту з майна в межах виконавчого провадження, та ст. 154 ЦПК України, яка визначає порядок скасування заходів забезпечення позову під час розгляду позовної заяви, або у разі закриття провадження, або відмови у позові або залишення позову без розгляду. Враховуючи викладене, позивачеві слід визначитись із способом захисту свого права, а саме з правовою підставою предявлення позову, адже вони є взаємовиключними з підстав того, що у разі зняття арешту з майна позивачем до суду подається позовна заява, а у разі скасування заходів забезпечення позову стороною у цивільній справі подається заява про таке скасування, тобто цивільно - процесуальним законодавством встановлений різний порядок розгляду зазначених заяв.
Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Партнер», Кредитної спілки «Злагода», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_2 відділу державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції про звільнення майна з-під арешту залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше пяти днів з дня отримання ухвали.
У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: