справа № 1007/2922/12
БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2012 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Білик Г.О.

за участі народних засідателів Листопада О.І.

ОСОБА_1

при секретарі Наумець І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Бровари цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересована особа - Орган опіки та піклування виконкому Броварської міської ради про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки,

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою, в якій просить визнати недієздатною ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, встановити над нею опіку та призначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який доводиться їй рідним дядьком, її опікуном, стверджуючи, що ОСОБА_3, перенесла в ранньому дитинстві черепно-мозкову травму, після чого в неї став помітний розлад психічного стану здоровя, внаслідок якого остання не усвідомлює значення свої дій, не розуміє наслідків своєї поведінки, не може правильно орієнтуватися та оцінювати прості життєві ситуації. Як стверджує заявник особливо цей стан психічної неповноцінності ОСОБА_3 проявився після смерті її матері, яка за життя тримала доньку під контролем та, будучи за професією медичною сестрою, лікувала останню вдома. Різкі, безглузді висловлювання, невмотивовані напади агресії, різке ожиріння зробило ОСОБА_3 малорухливою, що зумовило зниження її соціальної адаптації, що призвело до соціальної дезорганізації й деградації особистості. Враховуючи низький рівень розумового розвитку, пенсійний вік, неадекватність поведінки ОСОБА_3, шляхом омани і можливо погроз невідомі шахраї примусили ОСОБА_3 подарувати належну їй квартиру громадянці ОСОБА_4

Як наполягає в своїй заяві ОСОБА_2 саме така поведінка ОСОБА_3 демонструє те, що вона не усвідомлює характер та значення своїх дій, не здатна керувати ними та не може передбачити їх наслідки, в звязку з чим її необхідно визнати недієздатною та встановити над нею опіку.

В судовому засіданні заявник підтримав свою заяву та просив визнати ОСОБА_3 недієздатною саме з 05 вересня 2008 року, з часу смерті її матері ОСОБА_5, після смерті якої ОСОБА_3 знаходиться під впливом квартирних шахраїв, які змусили її подарувати, належну їй квартиру сторонній людині. Зазначив, що визнання ОСОБА_3 недієздатною та призначення заявника її опікуном необхідно ОСОБА_2 для визнання недійсним договору дарування квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Представник органу опіки і піклування виконавчого комітету Броварської міської ради в судове засідання не зявився, до суду надав листа в якому заяву визнає та просить проводити розгляд справи без його участі.

Таким чином, суд, вислухавши заявника, повно і всебічно зясувавши обставини в справі, обєктивно дослідивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, знаходить заяву такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України суд може визнати фізичну особу недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду, відповідно змісту ч. 1 ст. 40 ЦК України. Якщо від часу виникнення недієздатності залежить визнання недійсним шлюбу, договору або іншого правочину, суд з урахуванням висновку судово- психіатричної експертизи та інших доказів щодо психічного стану особи може визначити у своєму рішенні день, з якого вона визнається недієздатною.

Відповідно ч.3 ст. 237 ЦПК України заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сімї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом.

Згідно ч. 8 ст. 8 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини ( аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

З огляду на те, що цивільним законодавством не врегульовано питання визначення « члени сімї», «близькі родичі», суд вважає за допустиме керуватись іншими законодавчими для врегулювання даного питання .

Так відповідно ч.2 ст. 64 ЖК України до членів сімї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сімї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Згідно ч.1 ст. 25-1 КЗпП України близькими родичами являються батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а відповідно п.11 ч.1 ст. 32 КПК України близькими родичами є батьки, дружина, чоловік, діти, рідні брати і сестри, дід, баба, внуки.

Своє право на звернення з даною заявою до суду ОСОБА_2 обгрунтовує тим, що він є рідним дядьком ОСОБА_3 Проте керуючись вищевказаними нормами закону, суд приходить висновку, що «дядько» не підпадає під категорію «член сімї», ні « близький родич», крім того, враховуючи те, що заявник спільно не проживає з ОСОБА_3 та не веде з нею спільного господарства, що не заперечувалось самим заявником в судовому засіданні, з огляду на це останній за даних обставини не може бути визнаний членом сімї ОСОБА_3 за рахунок спільного проживання.

Більше того, на підставі дослідження наявних в справі матеріалів, суд приходить висновку, що в ході розгляду справи не знайшла свого підтвердження навіть та обставина, що заявник є дядьком ОСОБА_3 В ході розгляду справи заявником не надано суду належних та допустимих доказів, які свідчили б, що заявник ОСОБА_2 є рідним братом померлої 05 вересня 2008 року матері ОСОБА_3 ОСОБА_5, наявність в матеріалах справи копії трудової книжки на імя «Бескубской (Кудицкой) Марии Михайловны» не може бути безперечним доказом на підтвердження даної обставини.

Відповідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно акту №134ц від 31 травня 2012 року амбулаторної судово- психіатричної експертизи, проведеної експертною комісією Комунального закладу Київської обласної державної адміністрації Відділення амбулаторних судово- психіатричних експертиз ОСОБА_3 страждає на органічне ураження головного мозку судинного ґенезу із вираженим інтелектуально- мнестичним зниженням, емоційно- вольовими розладами. За своїм психічним станом вона розуміти характер та вчинення своїх дій та керувати ними не може.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для визнання ОСОБА_3 недієздатною.

Однак враховуючи те, що з даною заявою до суду звернулась особа, яка не наділена відповідно чинного законодавства України в даному випадку правом на звернення, беручи до уваги те, що заявником ОСОБА_2 не доведено суду його статус, а саме те, що останній є членом сімї ОСОБА_3, або особою, яка прирівнюється до члена сімї за рахунок спільного проживання та ведення спільного господарства, чи те, що останній є близьким родичем ОСОБА_3, з огляду на вищевикладене суд не вбачає підстав для задоволення заяви.

Керуючись п.11 ч.1 ст. 32 КПК України, ч.1 ст. 25-1 КЗпП України, ч.2 ст. 64 ЖК України, ч.8 ст. 8, ст. ст. 60, 213 - 215, ч.3 ст. 237, 240-241 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_2, про визнання фізичної особи - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, недієздатною, встановлення над ОСОБА_3 опіки та призначення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, її опікуном, - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Броварський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.