Справа №2-3305/12
06.11.2012 року м. Житомир
Богунський районний суд м. Житомира в окладі:
головуючого судді - Болейко А.П.
секретаря- Капустинської Г.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за позовною заявою Публічного Акціонерного Товариства «Приватбанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення відповідача зі зняттям з реєстраційного обліку, -
Публічне Акціонерне Товариство «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення відповідача зі зняттям з реєстраційного обліку.
Позивач просив звернути стягнення на предмет іпотеки, шляхом продажу вказаного предмету іпотеки з укладанням від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою - покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням ПриватБанку всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу, а також виселити відповідача та інших осіб зі зняттям з реєстраційного обліку.
Представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі на підставі доказів, що містяться в матеріалах справи, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач у судове засідання 06.11.2012 року не з»явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується поштовими рекомендованими повідомленнями (а.с. 41). Заяви про розгляд справи у його відсутності та заперечень на позов суду не надав. Про причини неявки суд не повідомив.
Враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи у відсутності відповідача та представника позивача, то відповідає положенню ст. 224 та ч. 2 ст. 158 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягас до часткового задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено обставини, шо підтверджуються письмовими доказами по справі.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов"язання мас виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог вказаного Кодексу.
Стаття 610 ЦК України передбачає, що порушенням зобов"язання є невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому.
Відповідно до ч. 1. З ст. 33 Закону України "Про іпотеку" у разі невиконання її неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Згідно ст. 12 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення іпотекодавцем обов'язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов'язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до положень ст. ст. 33, 35 Закону України «Про іпотеку», згідно з якими у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним під іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення у не менш ніж тридцятиденний строк. У цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпоіекодержагель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону.
За ч. 1 ст. 590 ЦК України - звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом.
Зважаючи на той факт, що позивач порушив умови зобов'язання, вимогу іпотекодержателя про усунення цих порушень не виконав, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині звернення стягнення на вказану квартиру - предмета іпотеки.
Суд погоджується з розрахунком заборгованості та вважає його вірним.
Відповідно до ст. 39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішення суду зазначаються і спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення публічних торгів або із застосуванням процедури продажу, встановленою ч.І ст. 38 Закону, яка передбачає право іпотекодержателя на продаж іпотеки будь-якій особі-покупцеві.
Згідно ч.2 ст. 39 Закону України «Про іпотеку» одночасно з рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд за заявою іпотекодержателя вправі винести рішення про виселення мешканців, якщо предметом іпотеки є житловий будинок або житлове приміщення.
Згідно ч.І ст. 40 Закону України «Про іпотеку» звернення стягнення на передані а іпотеку житловий будинок або житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом.
Пісдя прийняття рішення про звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення всі мешканці зобов'язані на письмову вимогу іпотекодержателя або нового власника добровільно звільнити житловий будинок чи житлове приміщення протягом одного місяця з дня отримання цієї' вимоги. Якщо мешканці не звільняють житловий будинок чи житлове приміщення у встановлений або інший погоджений сторонами строк добровільно, їх примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду. Вказані норми врегульовані ч.З ст. 109 Житлового Кодексу України.
Законодавець визначив порядок виселення мешканців з житлового будинку, який передано в іпотеку. Зокрема, примусовому виселенню з житлового будинку, переданого в іпотеку, передує рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, а в послідуючому письмова вимога іпотекодержателя або нового власника про добровільне звільнення житлового будинку протягом одного місяця або строку, який буде визначено сторонами, та лише в разі не виконання вказаної вимоги - примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду.
Отже, вимога про виселення є передчасною та такою, що порушує встановлений чинним законодавством порядок про звернення до суду з вимогою про примусове виселення.
На підставі викладеного, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення.
Встановлені судом обставини є підставою для відмови у задоволенні позову щодо виселення відповідача та всіх осіб, які зареєстровані та проживають у квартирі зі зняттям з реєстраційного обліку за безпідставністю, оскільки відповідно до ст. 109 ЖК України, виселення з переданого в іпотеку жилого приміщення відбувається на письмову вимогу кредитора або нового власника житлового приміщення, у добровільному порядку протягом одного місяця з дня отримання цієї вимоги. В разі відмови у звільненні приміщення, виселення здійснюється на підставі рішення суду. Однак, доказів того, що відповідачу надсилалась претензія щодо звільнення житла позивачем суду не надано.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 60. 88. ч. 2 ст. 158, 212-215,224-226 ЦПК України, ст. 109 ЖК України, ст.ст. 525, 526, 530, 543, 554, 590, 610, 611. 625, 651, 1054 ЦК України, ст.ст.ЗЗ, 39 Закону України «Про іпотеку» України, суд.-
Цивільний позов Публічного Акціонерного Товариства «Приватбанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення відповідача зі зняттям з реєстраційного обліку - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного Акціонерного Товариства «Приватбанк» судовий збір у розмірі 3219 грн.
В решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто Богунським районним судом м. Житомира за письмовою заявою, яка може бути подана відповідачами протягом 10 днів з дня отримання ними копії цього рішення.
Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя: