Справа № 2-3937/12
У Х В А Л А

01 червня 2012 року суддя Соломянського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування документів та продовження строку для вирішення спору про право власності,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 28.05.2012 року звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в якій просить суд витребувати у Державної нотаріальної контори №5 та БТІ м. Києва правовстановлюючі документи на квартиру №50 по ОСОБА_3Лепсе, 21-а в м. Києві та продовжити строк звернення до суду для вирішення спору про власність на зазначену квартиру.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що в 2008 році померла його спільна з відповідачем мати ОСОБА_4, після смерті якої залишилася квартира за адресою: м. Київ, ОСОБА_3Лепсе, 21-а, кв.50, в якій з 02.04.2004 року і до моменту смерті матерів він проживав разом з матірю. Однак відповідача, який є його братом, почав вимагати звільнити цю квартиру. Оскільки йому невідомо, хто успадкував спірну квартиру і став її власником, тому він вимушений звернутись до суду з цими вимогами.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування позивача і відповідача, їх місце проживання або знаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має містись посилання на те, до кого предявлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення на докази, що підтверджують ці обставини. Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобовязаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на предявлення позову та дотримання процесуального порядку його предявлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не викладені жодних обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу витребувати правовстановлюючі документи у Київської державної нотаріальної контори та БТІ м. Києва, а також продовжити строк звернення до суду для вирішення спору про власність на квартиру, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, та на підставі яких, на його думку, необхідно вирішувати дані вимоги, і які визначають той засіб захисту права, який він просить суд застосувати, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості зясувати предмет спору та межі доказування.

Тому, оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних звязків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову, є обовязковими для особи, яка предявляє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно конкретизувати вимоги та зазначити порядок звернення до суду, виклавши обставини в обґрунтування предявлених позовних вимог, зазначивши: які його права, свободи чи інтереси були порушені та ким саме, яким чином передбачене їх поновлення, за яких правових підстав, що визначають той засіб захисту права, який він просить застосувати, а також надати докази в підтвердження обґрунтування заявленої вимоги та сплатити судовий збір відповідно до ставок, встановлених для обраного ним способу звернення.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у ст.ст.119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування документів та продовження строку для вирішення спору про право власності залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків терміном три дні з моменту отримання копії ухвали шляхом подачі нової редакції позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Розяснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: