Справа № 2-5484/12
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2012 року суддя Соломянського районного суду міста Києва Зінченко С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, Головне управління юстиції у м. Києві про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.

Дослідивши дану заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно вимог ч.1 та 2 статті 119 ЦПК України форма і зміст позовної заяви:

1. Позовна заява подається в письмовій формі.

2. Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого додається заява;

2) імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

3. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Згідно вимог статті 120 ЦПК України подання копії позовної заяви та доданих до неї документів:

1.Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

2.Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюється на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, завданої внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоровя або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури або суду.

Як вбачається зі змісту поданої заяви, остання за формою та змістом не в повному обсязі відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не в повному обсязі викладені обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Так, позивач при визначенні ціни позову виходив з інвентаризаційної вартості спірної квартири №98 розташованої в будинку №32 по вулиці Урицького в м. Києві, визначеної у технічному паспорті, в той час як відповідно до положень Узагальнення судової практики розгляду судами цивільних справ за апеляційними скаргами на ухвали судів першої інстанції про відкриття провадження; відмову у відкритті провадження; повернення заяви позивачеві та передачі справ з одного суду до іншого (ст. ст. 115, 116, 121, 122 ЦПК України) Апеляційного суду м. Києва від 01.08.2011 року у позовах про визнання права власності на майно або його витребовування ціна позову визначається вартістю майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тобто з контексту викладеного вище вбачається, що ціна позову визначається з реальної ринкової вартості майна.

Вірне визначення ціни позову є необхідним для визначення розміру судового збору відповідно до Закону України Про судовий збір.

Відповідно до ч. 1, п. п. 1, п. 3, ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збірвід 08.07.2011 року № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна зава або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розміри ставок судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України, вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, Головне управління юстиції у м. Києві про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху з наданням строку позивачу для усунення недоліків в три дні з дня отримання ним копії ухвали, інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Зінченко С.В