ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_____________________________________________________________________________________________
Справа №2-5644/11
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2011 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді О.В. Диби

секретарі Євдоченко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа комунальне підприємство Житлосервіс Куренівка Оболонського району м. Києва про визнання права на користування житловою квартирою, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що його дружина ОСОБА_2 яка померла 12.06.2011 року була наймачем квартири АДРЕСА_1, що в м. Києві яка знаходиться у комунальній власності та на балансі Комунального підприємства Житлосервіс Куренівка. Посилаючись на те, що він постійно разом із своєю дружиною проживає у спірній квартирі, в силу своїх можливостей виконує всі обовязки, які випливають з договору найму жилого приміщення, а відповідач відмовляється визнати його наймачем вказаної квартири просить визнати його наймачем за раніше укладеним договором найму квартири АДРЕСА_1, що в м. Києві.

У судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги у повному обсязі, просили їх задовольнити. Пояснили, що позивач дійсно проживав та проживає в зазначеній квартирі.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, в їх задоволенні просив відмовити. Пояснив, що в спірній квартирі крім ОСОБА_2 більше ніхто не значився зареєстрованим. Особовий рахунок та всі нарахування за житлово-комунальні послуги проводилися на одну особу ОСОБА_3, що була матірю померлої ОСОБА_2

Представник третьої особи позовні вимоги не визнав, проти їх задоволення заперечував та пояснив, що відомостей про те, що позивач дійсно проживав разом із померлою ОСОБА_2 у нього немає, останній жодного разу не звертався до нього із заявою про реєстрацію позивача у спірній квартирі. Про те, що з ним ще хтось проживав і має право на це право йому нічого не відомо.

Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідка, дослідивши докази у їх сукупності вважає встановленими наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Як вбачається із матеріалів справи квартира АДРЕСА_1, що в м. Києві знаходиться у комунальній власності на балансі Комунального підприємства Житлосервіс Куренівка.

Наймачем спірної квартири на підставі ордера №г 199773 був ОСОБА_4, який помер 14.06.1988 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-БК № 201743, видане відділом реєстрації актів громадянського стану Шевченківського району м. Києва, що визнається сторонами.

Після смерті останнього в спірній квартирі залишились проживати його дружина ОСОБА_5 на яку було оформлено особовий рахунок, що підтверджується довідкою про нарахування та оплату по особовому рахунку (а.с.38), яка померла 05.09.1996 року та ОСОБА_2, що померла 12.06.2011 року.

Позивач був чоловіком ОСОБА_2, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідно до довідки про нарахування та оплату по особовому рахунку (а.с.38) на кінець листопада 2011 року заборгованість по комунальним послугам по спірній квартирі становить 10563,59 грн.

Згідно із актом від 20.09.2011 року спірну квартиру було опечатано.

Згідно із довідки від 22.11.2011 року (а.с.36) заяв від наймача спірної квартири в ЖЕК 512 ніколи не надходило.

Відповідно до довідки від 22.11.2011 року (а.с.37) ОСОБА_2 22.09.2011 року була знята з обліку у звязку із смертю.

Суд не приймає до уваги пояснення позивача про те, що його померла дружина не зверталась до відповідного ЖЕКу із заявою про його реєстрацію у спірній квартирі у звязку із тим, що була хвора на психічну хворобу виходячи із свідчень допитаного в судовому засіданні свідка, яка пояснила, що померла ОСОБА_2 мала нормальний стан здоровя та у звязку із відсутністю жодного доказу в підтвердження цього.

Суд також не приймає свідчення допитаного в судовому засіданні свідка ОСОБА_6 оскільки він не зміг чітко повідомити суд про час проживання або не проживання позивача в спірній квартирі.

Відповідно до ст. 61 Житлового Кодексу Української РСР із внесеними змінами та доповненнями (далі ЖК України) користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер.

Згідно із ст. 99 ЖК України піднаймачі і тимчасові жильці самостійного права на займане жиле приміщення не набувають незалежно від тривалості проживання. У разі припинення дії договору найму жилого приміщення одночасно припиняється і дія договору піднайму. Піднаймач і члени його сім'ї, а також тимчасові жильці зобов'язані негайно звільнити займане жиле приміщення. У разі відмовлення вони підлягають виселенню в судовому порядку, а з будинків, що загрожують обвалом, - в адміністративному порядку. Виселення провадиться без надання іншого жилого приміщення.

Відповідно до ст. 64 ЖК України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Тобто серед членів сім'ї наймача виділяють дві категорії:1) безспірні члени сім'ї (дружина (чоловік) наймача; діти наймача; батьки наймача); 2) особи, які постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з наймачем у безпосередніх родинних зв'язках (брати, сестри дружини (чоловіка), неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші).

Згідно із ст. 106 ЖК України повнолітній член сім'ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім'ї наймача. У разі відмови наймодавця у визнанні члена сім'ї наймачем за договором найму спір може бути вирішено в судовому порядку.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України вирішуючи спори про право користування жилим приміщенням осіб, які вселилися до наймача, суд повинен з'ясувати, чи дотриманий встановлений порядок при їх вселенні, зокрема: чи була письмова згода на це всіх членів сім'ї наймача, чи приписані вони в даному жилому приміщенні, чи було це приміщення постійним місцем їх проживання, чи вели вони з наймачем спільне господарство, тривалість часу їх проживання, чи не обумовлювався угодою між цими особами, наймачем і членами сім'ї, що проживають з ним, певний порядок користування жилим приміщенням. При цьому, як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 15 постанови від 1 листопада 1996 р. N 9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя", наявність чи відсутність прописки сама по собі не може бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди як член сім'ї наймача (власника) приміщення, або ж для відмови їй у цьому.

Однак відсутність письмової згоди членів сім'ї наймача на вселення сама по собі не свідчить про те, що особи, які вселилися, не набули права користування жилим приміщенням, якщо за обставинами справи безспірно встановлено, що вони висловлювали таку згоду.

Оскільки позивач не довів, що він проживав у спірній квартирі та ніс усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення, згоди наймачів померлих ОСОБА_5 та ОСОБА_2 на визнання наймачем іншого члена сім?ї до відповідача не надходило, безспірно не встановлено, що померлі ОСОБА_5 та ОСОБА_2 висловлювали свою згоду на вселення позивача, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ст. 61,64, 99, 106 ЖК України 10, 57-61, 88, 208 - 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа комунальне підприємство Житлосервіс КуренівкаОболонського району м. Києва про визнання права на користування житловою квартирою - відмовити;

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення через Оболонський районний суд м. Києва;

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його апеляційне оскарження.

Суддя О.В. Диба

03.01.2012 Справа № 2-5644/11