Києво-Святошинський районний суд Київської області
Справа № 2-1642/12
РІШЕННЯ

Іменем України

17.07.2012 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі

головуючої судді Медвідь Н.О.

при секретарі Ковтонюк К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, посилаючись на те, що 03.02.2012 приблизно о 1-й годині ранку сталося затоплення кухні в квартирі його №75. Затоплення тривало до 4-ї години ранку. Ця подія настала внаслідок недбалості і нездорового способу життя (алкоголізм) сусіда, що проживає поверхом вище - в квартирі №79, а також неналежного стану трубопроводів в його оселі.24.02.2012 при аналогічних обставинах , сталося повторне залиття.

Залиття квартири №75 відбувається регулярно. Про це знає відповідач, але злісно ухиляється від приведення в належний стан трубопроводів.

Внаслідок залиття квартири зіпсовано стелю в кухні розміром 0,2 х 2,4 метри, намокла підлога. Кухня на даний час потребує поновлювального ремонту.

Після залиття, що відбулося 03.02.2012 комісією ЖЕД №2 було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди, за результатами якого було складено акт про залиття від 06.02.2012. Згідно із вказаним актом комісії, залиття квартири сталося з вини відповідача.

Після залиття, що відбулося 24.02.2012, комісією ЖЕД №2 було проведено повторне обстеження, за результатами якого було складено акт про залиття від 27.02.2012. Причини залиття - ті самі. Вартість відновлювального ремонту квартири і матеріалів, згідно складеної ним калькуляції складає 1613 грн.

Через неодноразове залиття йому завдано моральної шкоди, котра виразилась у фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнав у зв'язку з протиправною поведінкою щодо нього і його родини, а також у зв'язку із періодичним пошкодженням майна. Внаслідок неправомірних дій відповідача на даний час позбавлений нормальних умов проживання, квартира втратила естетичний вигляд після недавньго ремонту.

Через недосипання, пов»язане зі зменшенням і усуненням наслідків залиття , позивач не міг виконувати свої службові обовязки на роботі протягом 2-х днів. Також він витратив 1 день на отримання актів і 1 день на присутність у суді. Він втратив 4 дні і змушений компенсувати робочий час працюючи понаднормово.Завдану моральну шкоду оцінює в розмірі 4000 грн.

Тому просив стягнути з відповідача завдані матеріальні збитки: на відновлювальний ремонт в сумі 1613 грн., судовий збір в сумі 17 грн., компенсацію моральної шкоди в сумі 4000 грн. Також просив примусово відключити водопостачання в квартирі №79 за адресою м. Вишневе, вул. Першотравнева, буд. 10 до приведення внутрішніх трубопроводів в належний стан з метою запобігання повторного залиття. Всі витрати покласти на відповідача.

В ході судових засідань позивач уточнював свої позовні вимоги, згідно яких просив визнати дії відповідача щодо халатного відношення до системи водопостачання і несанкціонованого втручання в її роботу - неправомірними. Зобов»язати відповідача привести конструкцію трубопроводів в належний стан так, щоб виключити потопи через протікання води. Зобов»язати відповідача негайно припинити неправомірні дії. Прийняти рішення про відключення водопостачанню кв. №79, що за адресою м. Вишневе, вул. Першотравнева 10 до приведення трубопроводів в належний, стан, та з урахуванням уточнень в судовому засіданні просив стягнути з відповідача завдані затопленням збитки: на відновлювальні ремонтні роботи в сумі 4811 грн., за будівельні матеріали в сумі 1012 грн. судовий збір в сумі 536 грн., відшкодувати моральну шкоду в сумі 4000 грн.

Представник відповідача позов не визнала, та зазначила, що всі залиття квартири відбувались через несправність трубопроводу, а не з вини відповідача. Водопровід знаходиться на балансі ЖЕКу і саме ЖЕК повинен відповідати за роботу та експлуатацію трубопроводу. Позивач вказує, що йому було завдано матеріальні збитки, та посилається на акт від 26.03.2012 року, та надає у вигляді доказу рахунок за проведення ремонтних робіт, проте до метеріалів справи не додано доказу, що ним було сплачено рахунок. Виходячи з акту від 26.03.2012 року необхідно лише побілити потолок. Також позивач не довів розміру збитків. .

Суд вислухавши осіб, які приймають участь у розгляді справи, вивчивши матеріали справи, в позові відмовляє з наступних підстав:

Як пояснив позивач в судовому засіданні з-за вини відповідача внаслідок недбалості і нездорового способу його життя, також неналежного стану трубопроводів в його оселі. неодноразово відбувається залиття його квартири. Внаслідок залиття квартири зіпсовано стелю в кухні розміром 0,2 х 2,4 метри, намокла підлога.

Як на доказ своїх позовних вимог позивач посилається на акт про залиття його квартири від 06.02.2012, згідно з яким залиття квартири сталося з вини відповідача. Та на акт від 27.02.2012 , в якому вказані ті ж причини, та на акт про залиття від 26.03. 2012 , складеного ЖЕД-2.

Однак, суд критично ставиться до наданих доказів, оскільки акти складені у відсутності відповідача, З даними актами відповідач не ознайомлений, відсутні посилання на обстеження квартири його , причини не включення його до складу комісії. Також, не зазначено, що відповідач відмовився від підпису в актах про залиття квартири позивача..

Будь-яких даних проте, що комісія ЖЕД-2 здійснювала огляд квартири відповідача з приводу залиття квартири позивача, суду не надано, що ставить під сумнів висновки комісії про причини залиття.

Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за № 927/11207 заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов»язані з безпекою проживання, усуваються в терміновому порядку.

У разі залиття, аварії складається відповідний акт (додаток 4 до Правил), який повинен бути підписаний і затверджений начальником житлово-експлуатаційної організації, відповідна назва акту про залиття, описуєтеся, що трапилось і які наслідки, вказується причина залиття, висновки і рекомендації комісії, акт повинен бути підписаний членами комісії та ознайомлені мешканці квартир, що в даному випадку не було зроблено..

Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодовування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно з п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» із змінами і доповненнями потерпілому відшкодовуються збитки в повному обсязі відповідно до реальної вартості робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до норм ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Виходячи зі змісту вищезазначеного, при вирішенні вказаного спору, у судовому засіданні підлягала обовязковому встановленню наявність самої такої шкоди; протиправна, винна поведінка у формі дій або бездіяльності відповідача; причинний звязок між діями або бездіяльністю відповідача та наслідками, у вигляді шкоди, що були заподіяні позивачеві.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На підтвердження розміру матеріальної шкоди , позивач посилається на комерційну пропозицію на проведення ремонтних робіт, яке складено підрядчиком «ТЕЛЕОС-БУД» де зазначено, що на проведення ремонтних робіт в квартирі позивача необхідно витратити 4811 гр. 45 коп. Однак, суд вважає, що ця пропозиція не може бути належним доказом у справі на підтвердження розміру матеріальної шкоди, оскільки суду не надано доказів, що дана установа має відповідний дозвіл на проведення оціночних робіт, розмір витрат на ці роботи. Крім того, дана пропозиція не відомо коли складена, також в ньому не вказано причину залиття, з пропозицією не було ознайомлено відповідача, що також не дає можливості вважати її належним доказом.

Також надання позивачем рахунку від 24.03.2012, по якому зарезервовано будівельні матеріали не можна покласти в основу рішення як доказ, якій би стверджував матеріальні витрати позивача , оскільки позивачем не доведено з якою метою ці матеріали зарезервовано, , в зв»язку з чим, тобто який причинний зв»язок між діями відповідача та вартістю матеріалів вказаних в цьому рахунку, якій він не оплачував , що позивачем не оспорювалося в судовому засіданні, тобто доказів, які б підтвердили розмір реального збитку , якій поніс позивач, внаслідок залиття квартири, суду не надано.

Таким чином, позивач не надав суду жодного достатньо аргументованого доказу в підтвердження своїх вимог щодо відшкодування матеріальної шкоди.

Також як на доказ позивач посилається на постанову про відмову у порушенні кримінальної справи від 27.02.2012, яка свідчить про те, що відповідач не відчинив двері, що також не може слугувати доказом, якій би давав підстави для задоволення позовних вимог..

Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК Українип особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до абзацу 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, які підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається на підставі реальної вартості пошкодженого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженого майна.

Згідно ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі або юридичній особі неправомірними рішеннями діями, чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Суд відмовляє в позові щодо відшкодування моральної шкоди, оскільки відповідно розяснень даних в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 року № 4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди обовязковому зясуванню при вирішенні справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою та протиправними діяннями її заподіювача, та вина останнього в її заподіянні. Зокрема суд повинен зясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру, за яких обставин, та якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він виходив при цьому.

Позивач не довів свого позову щодо стягнення моральної шкоди , не доведено з яких міркувань визначена ця сума, які протиправні дії скоєні відповідачем, які б давали підстави для відшкодування моральної шкоди, та чим підтверджена сума моральної шкоди.

Тобто позивач не довів тих обставин на які посилався як на підставу позовних вимог, не надав докази в обґрунтування своїх вимог, не спростував тих обставин на які посилалася представник відповідача в обґрунтування заперечень що є його обов»язком відповідно до засад змагальності процесу за ст.. 10 ЦПК України . При цьому суд створив всі умови для змагального процесу , роз»яснював позивачу його права та обов»язки.

Отже, суд, оцінюючи докази в їх сукупності, дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність вимог позивачки оскільки вони не відповідають вимогам ст. ст.. 57-59 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 22, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 209, 212-214, 215 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя: