У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 листопада 2012 року суддя Подільського районного суду м.Києва Гребенюк В. В. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом. У відповідності до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Позов за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно із ч. 4 ст. 119 ЦПК України заява повинна містити крім викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування також має відповідати іншим вимогам, встановлених законом.

Згідно із п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

У порушення зазначених вимог закону, у позовній заяві не викладені обставини, на яких ґрунтуються вимоги, позивача та не зазначені докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування, зокрема, не обґрунтовано з посиланням на належні та допустимі докази порушення прав позивача з боку відповідача. На обґрунтування відсутності відповідача надано ксерокопію акту від 29.10.2012 року, згідно якого комісійно складено акт про те, що зі слів та заяв сусідів, відповідач не проживає за адресою з 06.05.2008 року, інших актів, які б підтверджували факт не проживання відповідача протягом вищезазначеного періоду часу, до суду надано не було.

Позивачем не обґрунтовано позовні вимоги з посиланням на норми матеріального та процесуального права, оскільки позивач в своїй заяві одночасно посилається на норми ст. 405 ЦК України, яка регулює відносини власника житлового приміщення та ст. ст. 71, 71 ЖК України, що регуляє відносини наймача житлового приміщення. Відповідно до ч. 1 ст. 156 ЖК України члени сім'ї власника будинку, які проживають разом з ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналогічні положення містяться й у ч. 1 ст. 405 ЦК України, а згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї (в тому числі колишній член сім'ї) власника будинку втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Підстави виселення членів сім'ї (колишніх членів сім'ї) власника будинку передбачені ст. 157, ч. 1 ст. 116 ЖК України. Таке виселення згідно із ч. 1 ст. 116 ЖК України може мати місце, якщо наймач, члени його сім'ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 119 - 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Розяснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Копію цієї ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_3