Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

"21" грудня 2012 р.Дніпровский районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Галушко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на ? частину квартири набутої в шлюбі,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась із позовом до відповідачів в якому просить визнати за нею право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1

Вимоги мотивує тим, що вона у 1989 р. уклала шлюб з ОСОБА_5, від якого мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Під час перебування в шлюбі 30.05.2001 р. нею з ОСОБА_5, як подружжям, за спільні кошти за договором купівлі-продажу була придбана двокімнатна квартира за адресою АДРЕСА_1, яку зареєстрували на ім»я її чоловіка.

ІНФОРМАЦІЯ_3 р. її чоловік ОСОБА_5 раптово помер.

Окрім неї, спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є його батько ОСОБА_2, мати ОСОБА_3 та їхня донька ОСОБА_4 -відповідачі по справі.

Так як вищевказана квартира АДРЕСА_1 була набута нею з ОСОБА_5, як подружжям, за спільні кошти у період шлюбу, це житло належало їм на праві спільної сумісної власності подружжя.

Оскільки спірна квартира зареєстрована на ім»я її покійного чоловіка ОСОБА_5, оформлення спадщини при збереженні існуючого положення завдасть шкоди її охоронюваним законом майновим інтересам, у зв»язку з чим звернулась до суду за захистом свого цивільного права.

Сторони в судове засідання не з»явились, представник позивачки та відповідачі суду надали заяву з проханням розглянути справу у їхню відсутність, при цьому відповідачі повідомили суд про те, що заявлені вимоги вони визнають (а.с. 48-50, 61).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Позивачка та ОСОБА_5 перебували у зареєстрованому шлюбі з 09 грудня 1989 року (свідоцтво про укладення шлюбу -а.с. 5).

В період перебування в шлюбі ОСОБА_5 була придбана квартира АДРЕСА_1, згідно договору купівлі-продажу квартири від 30.05.2001 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравченко І.В. за реєстровим № 3623, який зареєстрований в Київському міському БТІ 08.06.2001 р. за реєстраційним № 6369 (а.с. 7).

Згідно свідоцтва про смерть, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 р. (а.с. 8).

Як вбачається із довідок ЖРЕО № 408 від 21.09.2012 р., позивачка з 17.07.2001 р. зареєстрована за адресою АДРЕСА_1, за якою також з вказаного часу по день смерті був зареєстрований її чоловік ОСОБА_5 (а.с. 51, 52).

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачі є спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5, а саме відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьками спадкодавця ОСОБА_5, а відповідачка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, -донькою (свідоцтва про народження -а.с. 6).

За повідомленням Сьомої Київської державної нотаріальної контори від 08.12.2012 р., спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 р. ОСОБА_5 відкрита на підставі заяви про відмову від спадщини та про виділ права власності на спадкове майно від дружини померлого ОСОБА_1, яка мешкає за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 59).

Згідно ст. 60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності, незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини самостійного заробітку. Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об"єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Відповідно ст. 63 СК України, дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування та розпорядження майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

За вищевикладених обставин судом встановлено, що спірне нерухоме майно було придбане в період перебування позивачки та ОСОБА_5 в шлюбі, проте за згодою позивачки було оформлене на ім»я її чоловіка, будь-яких угод, які б укладались між позивачкою та ОСОБА_5 про розміри внесених коштів чи визначення відповідних частин щодо власності при купівлі спірної квартири АДРЕСА_1 судом встановлено не було; вищезазначений договір купівлі-продажу нерухомості недійсним не визнавався, в спірному житловому приміщенні, згідно довідки ЖРЕО № 408 від 21.09.2012 року зареєстрована позивачка.

Отже, враховуючи, що спірне нерухоме майно куплене в період шлюбу, купувалось воно для проживання однією сім"єю позивачки та її чоловіка ОСОБА_5, які мешкали разом в спірній квартирі, позовні вимоги про визнання права власності за позивачкою на 1/2 частину спірної квартири визнані відповідачами, будь-яких інших спадкоємців, окрім сторін по справі, після смерті ОСОБА_5 судом не встановлено, тому суд вважає, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, у зв»язку з чим підлягають задоволенню.

Відповідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 30.10.2012 р. ОСОБА_1 було зменшено розмір судового збору за подачу даного позову до суми 214 грн. 60 коп. (а.с. 1, 2, 32).

У зв»язку з цим, враховуючи, що ціна позову складає 180414 грн., відповідно ст. 88 ЦПК України, із кожного з відповідачів на користь позивачки необхідно стягнути судовий збір в сумі по 71 грн. 53 коп. та на користь держави по 529 грн. 85 коп.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 60, 61, 63 СК України, ст. ст. 10, 11, 57 - 64, 88, 158, 174, 208, 209, 212 - 215, 218 ЦПК України суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на ? частину квартири набутої в шлюбі задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 71 (сімдесят одна) грн. 53 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 71 (сімдесят одна) грн. 53 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 71 (сімдесят одна) грн. 53 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 529 (п»ятсот двадцять дев»ять) грн. 85 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір в сумі 529 (п»ятсот двадцять дев»ять) грн. 85 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави судовий збір в сумі 529 (п»ятсот двадцять дев»ять) грн. 85 коп.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя