Справа № 1003/7104/12
У Х В А Л А

"11" квітня 2012 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Дмитренко А. М. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до управління Держкомзему у Білоцерківському районі Київської області, 3-ї особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, про визнання права власності на земельні ділянки,-

В С ТА Н О В И В :

Позивачі звернулися до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що 17.12.2005 року померла ОСОБА_5, яка залишила заповіт на все належне їй майно на імя ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, в установлений строк вони звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, заяву також подав ОСОБА_4, який є непрацездатною особою і має право на обовязкову частку у спадщині, нотаріусом було відмовлено в оформленні спадкових прав на земельні ділянки розміром 0,2920 га для ведення особистого селянського господарства та розміром 0,1972 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, які розташовані по вул.Кооперативній,22 у с.Храпачі Білоцерківського району, оскільки державні акти на право приватної власності на земельні ділянки не були зареєстровані за життя спадкодавця у встановленому порядку. Позивачі вважають бездіяльність відповідача щодо виготовлення та видачі правовстановлюючого документа на спадкове майно незаконною, а тому просять суд визнати бездіяльність відповідача, визнати право власності на вказані вище земельні ділянки.

Вказана заява була подана до суду з порушенням вимог ст.119 ЦПК України.

Так, позовна заява повинна містити:

-зміст позовних вимог;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, позивачі вказують в позовній заяві відповідачем державний орган- управління Держкомзему у Білоцерківському районі Київської області, який не наділений повноваженнми щодо оформлення спадкових прав, а тому незрозуміло, в чому полягає бездіяльність відповідача, який саме правовстановлюючий документ на спадкове майно має виготовити та видати відповідач, чим це передбачено, оскільки, якщо має місце тільки спір з державним органом, який витікає з його владних управлінських функцій, то такий спір є предметом розгляду в порядку адміністративного, а не цивільного судочинства.

Крім того, порядок набуття права власності на земельні ділянки і порядок оформлення державних актів чітко врегульований нормами діючого земельного законодавства.

Також є незрозумілими вимоги про визнання права власності на земельні ділянки, в позовній заяві взагалі відсутні посилання на джерела доказів, якими підтверджуються ці обставини, в позовній заяві також не зазначено, за ким з позивачів має бути визнано право власності на земельні ділянки, в яких частинах, оскільки спадщину прийняли 4 спадкоємці.

Отже, позивачам необхідно було уточнити зміст своїх позовних вимог, викласти обставини, якими вони обґрунтовують свої вимоги; зазначити докази, що підтверджують кожну обставину.

Крім того, відповідно до ч.5 цієї статті, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Позовну заяву зареєстровано в суді 29.03.2012 року.

З 01.11.2011 року набрав чинності Закон України «Про судовий збір», за ст.4 якого розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати; позову немайнового характеру становить 0,1 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з п.1 ст.4 цього Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік» установлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня 1073 грн.

Позивачами сплачується судовий збір в розмірі як із позовів немайнового характеру, тоді як спір про визнання права власності на майно-це майновий спір, а відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову в даному випадку визначається вартістю майна.

За ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

За ухвалою судді від 30.03.2012 року позовну заяву було залишено без руху, в ухвалі вказано на всі недоліки позовної заяви і надано позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Копію даної ухвали позивачем ОСОБА_6А, який є одночасно представником позивача ОСОБА_2, одержано 06.04.2012 року, що стверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, але в установлений строк недоліки позовної заяви не були усунені.

За ч.2 вказаної вище статті, якщо позивач відповідно до ухвали суду не виконає вимоги, викладені у ст..ст.119 і 120 цього Кодексу, то заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

А тому керуючись ст..ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 вважати неподаною та повернути позивачам разом з доданими документами.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_7