Номер провадження 2/2603/5308/12
Справа № 2-2142/12
У Х В А Л А

Іменем України

22 березня 2012 рокусуддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1, перевіривши виконання вимог ст.ст. 119-120 ЦГЖ України за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, визначення місця проживання неповнолітньої дитини, встановлення порядку користування житловим приміщенням, поділ майна, стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, визначення місця проживання неповнолітньої дитини, встановлення порядку користування житловим приміщенням, поділ майна, стягнення аліментів.

Пред'явлена позовна заява підлягала залишенню без руху, оскільки не відповідала вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Зокрема, в позовній заяві зазначено різні вимоги, а саме про розірвання шлюбу, визначення місця проживання неповнолітньої дитини, встановлення порядку користування житловим приміщенням, поділ майна, тому вони вимагають належної сплати судового збору окремо одна від одної. А саме в матеріалах справи наявні підтвердження належної сплати судового збору лише щодо однієї вимоги та підтвердження сплати 118, 65 грн., однак не відомо щодо якої з вимог сплачені дані кошти, якщо відносно поділу майна то виникає необхідність в доплаті судового збору.

Зокрема, відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, а саме не зазначено докази на підтвердження ціни позову, а саме вартості майна.

Згідно з ч. З ст. 160 CK України, якщо батьки проживають окремо місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.

До того ж, всупереч вимогам ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено третю особу, заінтересовану в ході розгляду справи - орган опіки та піклування в особі Служби у справах неповнолітніх за місцем проживання дитини, яка повинна надати свою думку з приводу доцільності проживання дитини, якщо така вимога була зазначена в позові. .

Виходячи з наведеного, виникала необхідність щодо конкретизації позовних вимог, визначення кола осіб та, в разі необхідності, залучення їх в якості третіх осіб.

24 лютого 2012 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва позовну заяву залишено без руху, надано строк на усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

20 березня 2012 року на виконання вказаної ухвали до суду надійшла уточнена позовна заява, однак зазначені в ухвалі недоліки позивачем усунуто не було.

Зокрема, відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, а саме не зазначено докази на підтвердження ціни позову, а саме вартості майна.

Зокрема, в позовній заяві зазначено різні вимоги, а саме про розірвання шлюбу, визначення місця проживання неповнолітньої дитини, встановлення порядку користування житловим приміщенням, поділ майна, тому вони вимагають належної сплати судового збору окремо одна від одної. В матеріалах справи були наявні підтвердження належної сплати судового збору лише щодо однієї вимоги та підтвердження сплати 118. 65 грн., однак не відомо щодо якої з вимог були сплачені дані кошти.

Віл позивача до суду на виконання ухвали про надання строку на усунення недоліків надійшла квитанція по оплаті судового збору в розмірі 95. 95 грн., однак у зв'язку з невизначеністю ціни позову, суду незрозуміло щодо якої з вимог сплачено дану суму та чому саме в такому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду не виконає вимоги ст. ст. 119. 120 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що недоліки позову усунуто не було, тому позовну заяву слід вважати неподаною і повернути позивачу

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд.-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання неповнолітньої дитини, встановлення порядку користування житловим приміщенням, поділ майна, стягнення аліментів - вважати неподаною та повернути, роз'яснивши право на повторне звернення до сулу після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржила, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва О.Б. ОСОБА_1