Справа № 413/453/2012
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

22.10.2012 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу в складі:

головуючого-судді: Пустовіт О.Г.,

при секретарі: Нестеренко Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі суду, у місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення часток померлих та інших співвласників у сіпальному сумісному майні -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом про визначення часток померлих та інших співвласників у сіпальному сумісному майні до ОСОБА_3.

В обґрунтування заявлених вимог позивач ОСОБА_2 вказала, що відповідач по справі ОСОБА_3 доводиться їй рідним братом. Він постійно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, але за місцем своєї реєстрації не проживає більше 5-ти років, його фактичне місце проживання їй не відомо, стосунків зі нею він практично не підтримує.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі помер її та відповідача ОСОБА_3 батько ОСОБА_4, після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді частки квартири АДРЕСА_1. Заповіту батько не залишив.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Кривому Розі померла її та відповідача по справі ОСОБА_3 мати-ОСОБА_5, після смерті якої також залишилося спадкове майно у вигляді частки квартири АДРЕСА_1. Заповіту мати не| залишила.

Вона та її рідний брат ОСОБА_3, є дітьми померлих батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_6, а тому їх єдиними спадкоємцями 1 черги за Законом .

Вказана квартира АДРЕСА_1 в 1993 році була спільно приватизована тоді ще живими батьками та відповідачем по справі ОСОБА_3 При цьому при проведенні приватизації не були визначені розміри часток, належні всім співвласникам в спільному майні і тому квартира стала їх спільною сумісною власністю.

Вона, спадщину після смерті батьків прийняла у встановленому законом порядку, і зараз звернулася до державного нотаріату для отримання свідоцтва про право власності на спадкове майно. Але з законодавством в частині рівності часток співвласників вона не згодна, тому їй було рекомендовано звернутись до суду.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити, а саме визначити частку померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 в спільному сумісному майні - квартирі АДРЕСА_1 - в розмірі по 4/9 (в кожного), зазначивши, що іншим співвласникам, а саме ОСОБА_3 належить 1/9 частка у вказаному спільному майні-квартирі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засіданні не з'явився, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином. Суд, у відповідності з ст. 224 ЦПК України, ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, у відсутність відповідача.

Суд, заслухавши пояснення позивача, перевіривши матеріали справи, прийшов до наступного висновку, що позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення часток померлих та інших співвласників у сіпальному сумісному майні підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривому Розі помер батько позивача та ОСОБА_4, після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді частки квартири АДРЕСА_1. Заповіту батько не залишив.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Кривому Розі померла їх мати-ОСОБА_5, після смерті якої також залишилося спадкове майно у вигляді частки квартири АДРЕСА_1. Заповіту мати не залишила.

Позивач та її рідний брат ОСОБА_3, є дітьми померлих батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_6, а тому їх єдиними спадкоємцями 1 черги за Законом .

Вказана квартира АДРЕСА_1 в 1993 році була спільно приватизована тоді ще живими батьками та відповідачем по справі ОСОБА_3, що підтверджується копією Свідоцтва про право власності на житло від 04 червня 1993 року. При цьому при проведенні приватизації не були визначені розміри часток, належні всім співвласникам в спільному майні і тому квартира стала їх спільною сумісною власністю.

Позивач , спадщину після смерті батьків прийняла у встановленому законом порядку, і зараз звернулася до державного нотаріату для отримання свідоцтва про право власності на спадкове майно. Але з законодавством в частині рівності часток співвласників вона не згодна.

Відповідно до ст.368 ЦК України, майно, яке знаходиться в спільній сумісній власності двох та більше осіб без виділення часток кожного з них в праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ч.2 ст. 370 ЦК України, при виділенні частки з майна, що знаходиться в спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного з співвласників в праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між власниками, законом або рішенням суду.

Встановлено, що стосунки між померлими батьками та відповідачем по справі були погані, в спірній квартирі він маже не проживав, отже суд приходить до висновку що частки померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 в спільному сумісному майні - квартирі АДРЕСА_1 - в розмірі по 4/9 (в кожного), а іншим співвласникам, а саме ОСОБА_3 належить 1/9 частка у вказаному спільному майні-квартирі.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для розподілу спільної сумісної власності - квартири АДРЕСА_1, що на підставі свідоцтва про право власності на житло належить ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_4.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 212, 213, 215 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 368, 370 Цивільного кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення часток померлих та інших співвласників у сіпальному сумісному майні -задовольнити.

Визначити частку померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 в спільному сумісному майні - квартирі АДРЕСА_1 - в розмірі по 4/9 (в кожного), зазначивши, що іншим співвласникам, а саме ОСОБА_3 належить 1/9 частка у вказаному спільному майні-квартирі.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: О. Г. Пустовіт