пр. № 2/2608/8081/12
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2012 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Борденюк В.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, за участю зацікавленої особи -ОСОБА_2,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту сплати заявником зацікавленій особі у рахунок підтвердження намірів купівлі земельної ділянки 31 647,40 грн. передоплати. Зазначена вимога заяви про встановлення факту сформульована у прохальній частині заяви, а відтак, незважаючи на те, що заявник вказав себе і ОСОБА_2, як позивача і відповідача, суд розцінює дану заяву, як заяву, подану у порядку Розділу 4 ЦПК України, оскільки жодної позовної вимоги у прохальній частині заяви сформульовано не було.

У заяві про встановлення факту ОСОБА_1 вказує на те, що 23.10.2010 року між ним і ОСОБА_2 був укладений попередній договір про укладення договору купівлі -продажу земельної ділянки стосовно земельної ділянки площею 0,0626 га, що є частиною земельної ділянки загальною площею 0,1155 га, яка розташована на території АДРЕСА_1 за цільовим призначенням: будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер НОМЕР_1. На виконання умов даного договору ОСОБА_1 сплатив ОСОБА_2 31 647,20 грн. передоплати, що є еквівалентом 4 000,00 дол. США.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд прийшов до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження за даною заявою, виходячи із наступного.

Відповідно до частини 1 статті 234 ЦПК України окреме провадження -це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з частиною 4 статті 256 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи -залишає заяву без розгляду.

Метою окремого провадження, у тому числі, є встановлення судом наявності або відсутності юридичних фактів, тобто фактів, наявність яких зумовлює виникнення, зміну, або припинення взаємних цивільних прав і обов'язків сторін. При цьому такі взаємні права і обов'язки не можуть мати спірного характеру, тобто їх наявність не може оспорюватись будь-ким із суб'єктів правовідносин, оскільки спірні правовідносини можуть бути предметом розгляду лише у порядку позовного провадження.

Зі змісту даної заяви вбачається, що підставою для її подання стало те, що ОСОБА_2 ухиляється від укладення основного договору купівлі-продажу вказаної земельної ділянки, у наслідок чого у нього виникло зобов'язання зі сплати заявникові грошових коштів у розмірі подвійної суми сплаченого ОСОБА_1 завдатку, що становить 63 294,42 грн. Відтак заявник вважає зазначену суму грошових коштів заборгованістю ОСОБА_2 і вказує на те, що він має сплатити додатково три відсотки річних і втрати від інфляції.

Із наведеного вбачається, що метою подання даної заяви є встановлення факту, що має юридичне значення у межах спірних правовідносин ОСОБА_1 і ОСОБА_2 щодо стягнення грошової заборгованості.

Спірний характер правовідносин сторін є перешкодою для того, щоби вони були предметом розгляду у порядку окремого провадження, оскільки зазначений у заяві ОСОБА_1 юридичний факт є істотною обставиною, яку має встановити суд лише у порядку позовного провадження з метою вирішення спірних правовідносин сторін.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку про необхідність відмови у прийнятті до провадження даної заяви, оскільки з її змісту вбачається спір про право ОСОБА_1 на стягнення з ОСОБА_2 подвійного розміру сплаченого завдатку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 234, 256 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня з дня отримання її копії.

Суддя: