Справа № 2-7372/11
РІШЕННЯ

іменем України

20.08.2012 Московський районний суд м. Харкова в складі: головуючого Скотаря А.Ю., при секретарі Алієвій А.Я., за участю представника відповідача ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові справу за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4, Харківської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулись до суду з позовом в якому зазначили, що 11.07.2009 померла їх матір ОСОБА_5, після якої відкрилась спадщина. 11.02.2009 ОСОБА_5 склала заповіт, яким все належне їй майно в рівних частинах заповіла позивачкам та ОСОБА_6, донці відповідача.

За життя спадкодавця стосунки з відповідачем були добрі, проте після її смерті останній почав чинити перепони в реалізації позивачками спадкових прав, а саме приховав документи, що підтверджують право власності спадкодавця, що стало причиною пропуску строку для звернення до суду.

Позивачі просять визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та надати додатковий строк для цього.

В судовому засіданні позивачі підтримали заявлені вимоги, дали пояснення відповідно до обставин, викладених в позові.

Відповідач просив відмовити в задоволенні позову, надав письмові заперечення проти позовної заяви та підтримав викладені в ній обставини.

Представник Харківської міської ради до суду не зявився, причин неявки не повідомив, про дату і час слухання справи сповіщався належним чином, що дає змогу розглянути справу за його відсутності.

Допитана в якості свідка ОСОБА_6 показала, що про існування заповіту ОСОБА_5 їй було відомо до смерті останньої. Чи чинив ОСОБА_4 перешкоди позивачкам для вступу у спадкові права їй не відомо, особисто вона на спадщину не претендувала і не приймала її.

ОСОБА_7 в якості свідка пояснив, що про заповіт ОСОБА_5 йому було відомо, але хто в ньому був зазначений як спадкоємець він не знає. На похоронах спадкодавця позивачки були присутніми. Про існування спору між сторонами він дізнався лише будучи викликаним до суду в якості свідка, проте про створення будь яких перешкод позивачкам з боку відповідача він не чув.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши сторони та свідків, встановив наступні обставини і відповідні їм правовідносини.

Згідно заповіту від 11.02.2009 ОСОБА_5 зробила розпорядження, згідно з яким заповіла все належне їй майно в рівних частках ОСОБА_3, ОСОБА_2 та ОСОБА_6, двоє перших з яких є доньками ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвами про їх народження та про шлюб і не заперечується відповідачем (а.с. 6, 14, 18-19).

ОСОБА_5 померла 11.07.2009, що підтверджується відповідним свідоцтвом, і на час смерті мешкала в АДРЕСА_1 разом з відповідачем (а.с. 6, 9).

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Позивачі на час відкриття спадщини, яким відповідно до ст. 1220 ЦК України є смерть особи, мали інше, ніж спадкодавець місце реєстрації і з останнім разом не проживали, що підтверджується їх паспортами і ними не заперечується (а.с. 10-11, 16).

Окрім того, сторонами не заперечується, отже не підлягає доказуванню той факт, що про існування заповіту від 11.02.2009 їм було відомо. Про смерть спадкодавця, яка сталась 11.07.2009, сторони були обізнані. На зворотному не наполягають ні позивачі, ні відповідач.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Така заява, відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, повинна бути подана протягом 6 місяців з часу відкриття спадщини.

В силу ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Як зазначено в позовній заяві, позивачі звернулись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після спливу 6-ти місячного строку, що вони не заперечують, разом з тим зазначають, що мали поважні причини пропуску строку на звернення. Такими причинами позивачі зазначають ті обставини, що відповідач обмежив їм доступ до документів, необхідних для прийняття спадщини, проте не надають жодного доказу на їх підтвердження.

Таким чином, викладені в позовній заяві обставини щодо причин пропуску строку для прийняття спадщини суд не вважає поважними, отже позов не може бути задоволений.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 212-215, 218 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1268-1270, 1272 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позов залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційний суд Харківської області через Московський районний суд м. Харкова протягом 10 днів після його проголошення, а особою, що приймала участь у справі, але не була присутньою під час проголошення рішення в той самий строк з моменту отримання його копії.

Суддя А.Ю. Скотар