Справа №1501/1039/12
26.11.2012 року Ананьївський районний суд Одеської області
в складі: головуючого Скуртов М. І.
при секретарі Калін О. Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ананьєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
Позивач посилається на те, що з 16 липня 1994 року втупила у шлюб з відповідачем по справі, який зареєстрований Жеребківською сільською радою Ананьївського району Одеської області, актовий запис №20. Від вказаного шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Шлюб у обох - перший.
Сімейне життя не склалось, в даний час разом не проживають та не підтримують шлюбних стосунків, Між ними повністю відсутнє взаєморозуміння, мають різні погляди на життя та сімені стосунки, у них повна несумісність характерів, в звязку з чим подальше спільне життя є неможливе. Шлюб носить виключно формальний характер.
Позивач вважає, що спільне життя та збереження шлюбу суперечить її інтересам, рішення про розірвання шлюбу є остаточним, примирення між нею та відповідачем неможливе, в звязку з чим просить шлюб розірвати.
В судове засідання позивач не зявилась, однак надала письмову заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути у її відсутність, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище Мойсеєнко (а.с.11).
Відповідач в судове засідання на розгляд справи не зявився, повідомлявся належним чином, відповідно до ч.5 ст.74 ЦПК України, про день, час та місце розгляду справи (а.с.9,13,16), про що свідчать поштові повідомлення, що повернулися на адресу суду.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Заслухавши позивача, взявши до уваги неявку відповідача та вивчивши документи справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі ст.ст. 110,112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя, тоді суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Із матеріалів справи видно, що позивач ОСОБА_1 перебуває у шлюбі з відповідачем по справі ОСОБА_3, який зареєстрований 16 липня 1994 року Жеребківською сільською радою Ананьївського району Одеської області, актовий запис №20, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с.5). Приймаючи до уваги, що збереження сімї неможливе, збереження шлюбу суперечить інтересам кожного з них, оскільки в сімї було відсутнє взаєморозуміння, створені умови, в яких не можливе нормальне існування сімї та спільне проживання, відсутність неповнолітніх дітей, тому суд вважає можливим їх шлюб розірвати, при цьому всі витрати по справі, залишити за позивачем, враховуючи її бажання.
Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст.ст. 10, 11, 60, 74, 88, 169, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги задовольнити.
Зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Ярощук), Жеребківською сільською радою Ананьївського району Одеської області від 16 липня 1994 року №20, розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище Мойсеєнко.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: ОСОБА_4

Рішення суду набуло законної сили „___ ____________ 20__ року.