Справа № 1225/1398/2012
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2012 року , м.Сватове

Суддя Сватівського районного суду Луганської області Гашинська О.А. розглянув позовну заяву ОСОБА_1 до громадсько-політичного видання Сватівського району Сватівські відомості про спростування поширених засобами масової інформації недостовірних відомостей ,

В С Т А Н О В И В :

На розгляд до Сватівського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до громадсько-політичного видання Сватівського району Сватівські відомості про спростування поширених засобами масової інформації недостовірних відомостей .

Як вбачається з поданого позову, позивач просить суд наряду з іншими вимогами також зобовязати відповідача спростувати недостовірну інформацію поширену у статті у спосіб найбільш близький до способу її поширення , шляхом публікації їхнього офіційного вибачення перед позивачем.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми і змісту позовної заяви та зазначено , що позовна заява повинна відповідати і іншим вимогам , встановленим законом.

Пленум Верховного Суду України в п.14 Постанови №1 від 27.02.2009 р. „Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи надав розяснення щодо змісту позовної заяви про захист честі,гідності, ділової репутації . Виходячи з вище зазначених положень законодавства , така заява має містити відомості про те , в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача, яка саме інформація поширена відповідачем , із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена , інші обставини , які мають юридичне значення, посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право.

Проте, як вбачається з поданої ОСОБА_1 позовної заяви , ним не виконано в повній мірі вказані вимоги .

Зокрема позивач, заявляючи вимоги про опублікування спростування поширених в статті неправдивих відомостей , як спосіб захисту порушеного особистого немайнового права, не зазначив яким чином має відбутись спростування, не зазначив його текст , а зазначив лише про спростування недостовірної інформації поширеної у статті у спосіб найбільш близький до способу її поширення , шляхом публікації їхнього офіційного вибачення перед позивачем.

При цьому Пленум Верховного Суду України в п.п.25, 26 Постанови №1 від 27.02.2009 р. „Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи надав розяснення, спростування має здійснюватись у такий самий спосіб , у який поширювалась недостовірна інформація. У разі якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб , у який вона була поширена , то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний ) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови , що таке спростування охопить максимальну кількість осіб , що сприйняли попередньо поширену інформацію. Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах , відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. У свою чергу , частина перша статті 34 Конституції України кожному гарантує право на свободу думки і слова , на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Суд не вправі зобовязувати відповідача вибачитися перед позивачем у тій чи іншій формі , оскільки примусове вибачення як спосіб судового захисту гідності, честі чи ділової репутації за поширення недостовірної інформації не передбачено у статтях 16, 277 ЦК.

Статтею 37 Закону України Про друковані засоби масової інформації ( пресу) в Україні встановлено що громадяни , юридичні особи і державні органи , а також їх законні представники мають право вимагати від редакції друкованого засобу масової інформації опублікування ним спростування поширених про них відомостей , що не відповідають дійсності або принижують їх честь та гідність. Спростування повинно бути набрано тим же шрифтом і поміщено під заголовком Спростуванняна тому ж місці шпальти , де містилося повідомлення , яке спростовується. Обсяг спростування не може більше ніж удвічі перевищувати обсяг спростовуваного фрагменту опублікованого повідомлення або матеріалу. Забороняється вимагати , щоб спростування було меншим , ніж половина стандартної сторінки машинописного тексту. Спростування може бути підготовленим у формі відповіді , обсяг якої не перевищує спростовуваного матеріалу. Скорочення чи інші зміни в тексті спростування заявника без його згоди не допускаються.

За даних обставин позивачу відповідно до ст.121 ЦПК України слід надати строк для усунення вказаних недоліків, а поданий позов залишити без руху.

Згідно ст.121 ЦПК України -суддя, встановивши , що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу , постановляє ухвалу , в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху , про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти дняв з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного ,

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК

України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до громадсько-політичного видання Сватівського району Сватівські відомості про спростування поширених засобами масової інформації недостовірних відомостей , залишити без руху, надав термін для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати пяти дняв з дня отримання позивачем копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.ОСОБА_2