Святошинський районний суд міста Києва
УХВАЛА

пр. № 2/2608/7842/12

ун. № 2608/19511/12

07 грудня 2012 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Ключник А.С. перевірив виконання вимог ст.ст. 109-121 ЦПК України по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Відповідно до пунктів 3, 5, 6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно з п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивачем в обґрунтування позовних вимог не зазначено посилань на докази в підтвердження своїх вимог, а саме можливість виділу в натурі частки жилого приміщення в розмірі 42,27 кв.м. в спірній квартирі та не зазначено характеристики спірної квартири, а з поданих документів не вбачається можливим визначити технічні характеристики спірного нерухомого майна, оскільки не надано технічний паспорт та довідку форми №3.

Також, є очевидним предявлення позову відносно виділу частини майна, яке є неподільною річчю, а тому позивач має визнатися зі змістом заявлених вимог та їх обґрунтувати, виходячи з норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Крім того, позивачем заявлено вимоги майнового характеру, проте останній не обґрунтовує ціну позову. Відповідно до вимог чинного законодавства ціна позову визначається виходячи з дійсної вартості майна.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 1) п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Таким чином, позивачу необхідно визначити вартість спірного приміщення, виходячи з її ринкової вартості станом на день звернення до суду, зазначити відповідну ціну позову та доплатити судовий збір згідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

В звязку вищевикладеним позивач має надати обґрунтування предявлення вимог до відповідачів, визначитися з змістом заявлених вимог, обґрунтувати позовні вимоги та ціну позову, в повному обсязі сплатити держмито, зазначити посилання на докази в підтвердження кожної обставини зазначеної в позові.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 82, 121, 209-210, 293 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності, залишити без руху до усунення недоліків.

Надати позивачу строк, для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ключник