28.11.2011 Справа № 2-2721/11
Справа №2-2721
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2011 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого -судді Луценко О.М.,

при секретарі -Іващенко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа із самостійними вимогами ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог Головне управління юстиції в м. Києві, Перевертун Олександр Юрійович про витребування майна з чужого водоління,

В С Т А Н О В И В

Позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до суду, в якому посилалась, на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 і після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1, де він постійно мешкав та яка належала йому на праві власності на підставі свідоцтва про право власності.

Позивачка є спадкоємцем першої черги і у встановленому законом строк не звернулася до державної нотаріальної контори м. Києва із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебувала за кордоном, а саме в країні Ізраїль, що підтверджується доданими документами. Родинні стосунки позивачка підтвердила своїм свідоцтвом про народження. Позивачка зазначила, що в Ізраїль вона виїхала в 1997 році на навчання по спеціальній навчальній програмі. Для того, щоб виїхати до країни Ізраїль її батько ОСОБА_6 та мати ОСОБА_7 давали нотаріально завірену згоду на виїзд за кордон. При цьому для встановлення причетності до європейської національності вона надавала в посольство метрики своєї бабусі ОСОБА_2 та свого батька, які надали ці документи і були обізнані в тому, що вона виїхала за кордон і для чого. Позивачка перебуваючи в Ізраїлі періодично підтримувала зв'язок з батьком ОСОБА_6 переважно по телефону, а коли приїжджала в Україну, та заїжджала до нього додому. Вона неодноразово телефонувала своєму батькові, однак останнім часом приблизно з середини 2004 року ніхто на телефонні дзвінки не відповідав. Зазнаючи про те, що її батько досить часто їздить по заробіткам, не думала що з ним може трапитись, тим більш він був у віці 50-ти років і ще досить здоровий. У 2005 році вона вступила до Ієрусалимського університету і для продовження навчання їй потрібно було оформляти документи для виїзду на постійне місце проживання. Для оформлення цих документів також потрібен дозвіл батьків. Тому вона знову почала періодично телефонувати батьку, однак трубку телефону знову ніхто не брав. Коли позивачка вишукала нагоду за останні три роки приїхати в Україну то дізналася, що батько помер. Точну дату смерті вона дізналась при отриманні свідоцтва про смерть батька 05.09.2006 року. Також у цей проміжок часу позивачці стало відомо, що мати батька ОСОБА_2, якає спадкоємцем теж першої черги, прийняла спадщину при цьому на її думку, навмисно не повідомивши позивачку про смерть батька. Позивачка просить продовжити строк для прийняття спадщини її батька ОСОБА_6, визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, видане Одинадцятою державною нотаріальною конторою в м. Києві, після смерті її батька ОСОБА_6 на ім"я ОСОБА_2, визнати за нею ? частину спадкового майна, яке відкрилося після смерті батька. В подальшому позивачка подала до суду клопотання про зменшення позовних вимог в зв'язку зі зверненням з аналогічним позовом брата ОСОБА_4, та просила пере розділити спадщину, що відкрилась після смерті батька, а саме 1/3 частину спадкового майна залишити за матір'ю батька - ОСОБА_2, а 1/3 частину спадкового майна виділити брату ОСОБА_4, та 1/3 частину спадкового майна виділити їй. Третя особа ОСОБА_4 звернувся з позовними вимогами з аналогічними вимогами ОСОБА_6.24.01.2007 року позивачці стало відомо, що спадкове майно, а саме АДРЕСА_1 була 31.08.2006 року ОСОБА_2 продана за 30 000,00 гривень ОСОБА_3, згідно договору купівлі- продажу посвідченого приватним нотаріусом Перевертун О.Ю. Позивачка зазначила, що ОСОБА_3 є недобросовісним набувачем, оскільки відповідно до ч.1 ст.388 Цивільного кодексу України, якщо майно за відплатним договором придбане у особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати( добросовісний набувач), власник має право витребувати це майна від набувача. Вважає що набувач знав та міг знати, що відповідачка не мала права відчужувати квартиру, яку він придбав, оскільки ціна на згадану квартиру значно вище, ніж ту яку він сплатив відповідачці за договором купівлі- продажу посвідченого приватним нотаріусом Перевертун О.Ю. На підставі вищенаведеного позивач просила суд постановити рішення, яким визнати недійсним договір купівлі- продажу, посвідчений приватним нотаріусом Перевертун О.Ю. 31.08.2006 року № 2457, який був укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , витребувати у ОСОБА_3 з незаконного володіння майно відчужене ОСОБА_2, а саме: квартиру АДРЕСА_1, стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 суму сплачених коштів, які були ним сплачені по договору купівлі- продажу посвідченого приватним нотаріусом Перевертун О.Ю.31.08.2006 року № 2457, визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, видане Одинадцятою державною нотаріальною конторою м. Києві, після смерті ОСОБА_6 на ім."я ОСОБА_2, визначити додатковий строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 та ОСОБА_4 з приводу спадкового майна їхнього батька ОСОБА_6, визнати за ОСОБА_2 1/3 частину спадкового майна, за ОСОБА_1 1/3 частину спадкового майна та за ОСОБА_4 1/3 частину спадкового майна.

В судовому засіданні представники позивача позивні вимоги підтримали в повному обсязі, посилаючись н обставини викладені в позовних заявах.

Представник відповідача в судовому засіданні проти наданих позовних вимог заперечувала, посилаючись на те, що діти( ОСОБА_1 та ОСОБА_4.) з батьком не спілкувалися, не цікавилися його життям, станом здоров'я, проживали в іншій державі. Окрім того відповідно до ст.. 1280 ЦК України, якщо майно на яке претендує спадкоємець, що пропустив строк для прийняття спадщини, було відчужене спадкоємець має право вимагати грошової компенсації. На підставі вищевикладеного даний позов не підлягає задоволенню.

Відповідач та треті особи в судове засідання не з'явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили. На підставі ст. 169 ЦПК України, суд може провести розгляд справи на підставі наявних у ній доказів за відсутності відповідача, який повідомлений про час і місце розгляду справи і від якого не надійшло відомостей про причини неявки.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення сторін, встановив наступне:

08.04.2004 року помер ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1, батько позивачки ОСОБА_1 та третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_4.( том1 а. с.6).

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1, в якій він постійно мешкав та яка належала йому на праві власності на підставі свідоцтва про право власності.

Позивачка та третя особа є спадкоємцями першої черги і у встановленому законом строк не звернулись до державної нотаріальної контори м. Києва із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебували за кордоном, а саме в країні Ізраїль, що підтверджується доданими ними документами, зокрема даними копій паспортів та доданими довідок. Вказану обставину не спростовували відповідачі.

Родинні стосунки позивача та третьої особи, що заявляє самостійних вимог, підтверджується доданими свідоцтв про народження та даними свідоцтва про зміну прізвища ОСОБА_4( том1 а. с. 7,48,49).

Встановлено, що в 1997 році позивачка та третя особа виїхали з України до Ізраїлю на навчання по спеціальній навчальній програмі, де перебувають по теперішній час.

Відповідно до ст.. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом, позивачка ОСОБА_1, третя особа із самостійними вимогами ОСОБА_4 та відповідачка ОСОБА_2 є спадкоємцями першої черги.

Відповідно до ст.. 1280 ЦК України, якщо майно на яке претендує спадкоємець, що пропустив строк для прийняття спадщини, було відчужене спадкоємець має право вимагати грошової компенсації

Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини справи , на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 215,388,1269,1272,1270,12880,України ,ст. 10,11, 60 , 169,212, 213, 214, 215 ЦПК України суд -,

В И Р І Ш И В

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа із самостійними вимогами ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог Головне управління юстиції в м. Києві, Перевертун Олександр Юрійович про витребування майна з чужого володіння -відмовити.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано Апеляційному суду м. Києва, через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів, з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів після отримання копії рішення стороною, яка не була присутня при його оголошені.

Суддя: О.М.Луценко