№ 2-607/11
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А

( про залишення заяви без руху )

17.08.2011 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поновлення строку для вступу у спадщину та визнання права на спадкування за законом (третя особа Жовтнева державна нотаріальна контора Миколаївської області),

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поновлення строку для вступу у спадщину та визнання права на спадкування за законом.

Позовна заява подана без додержання вимог закону.

Згідно з ч.3 ст. 119 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

При цьому, всупереч вказаній нормі позовна заява ОСОБА_1 ніким не підписана.

Відповідно до п. 3, 5 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Предявлений позов позивач назвав позовом про визнання права власності в порядку спадкування та надання додаткового строку для прийняття спадщини. При цьому, в тексті позовної заяви (в резолютивній частині позову) позивач ставить дві інші вимоги: поновити строк для вступу у спадщину після померлої ОСОБА_3 та визнати за позивачем право на спадкування за законом після померлої ОСОБА_4

В тексті позову позивач вказує, що є спадкоємцем після померлої матері ОСОБА_3, але нотаріусом листом про розяснення чинного законодавства відмовлено у видачі їй свідоцтва про право на спадщину через пропуск строків прийняття спадщини та відсутність документів, які б підтвердили родинний зв'язок позивача зі спадкодавцем. При цьому, в тексті позову позивач вказує на свою незгоду з відповіддю нотаріуса про відсутність даних про родинний зв'язок між нею та спадкодавцем.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 „Про судову практику у справах про спадкування свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п. 32 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2004 року № 20/5, нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобовязаний викласти причини відмови в письмовій формі і розяснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Аргументуючи своєю необізнаністю в строках прийняття спадщини, позивач просить поновити їй строк для вступу у спадщину після померлої ОСОБА_3 Позивач має додатково обґрунтувати правові підстави предявлення такої вимоги, оскільки поновленню підлягають процесуальні строки визначені нормами ЦПК України, а строк подання заяви про прийняття спадщини - відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Окрім вимоги про поновлення строку позивач просить суд визнати за нею право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_4 По-перше, позивач має надати дані стосовно такої особи ОСОБА_4, про визнання права на спадкування після смерті якої просить позивач, оскільки в позові та в матеріалах справи на вказану особу посилання немає. По-друге, питання права на спадкування врегульовані ст. 1223 ЦК України, відповідно до якої право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 ЦК України (в тому числі діти). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

За таких обставин, позивач має уточнити в чому полягає її вимога про визнання за нею права на спадкування за законом: у встановленні факту родинних відносин між нею та спадкодавцем (що у сукупності з визначенням додаткового строку для прийняття спадщини дало б їй право на спадкування) чи у визнанні за нею права власності в порядку спадкування на спадкове майно, що можливо, як вказано вище, лише при винесенні нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії та за умови прийняття спадкоємцем спадщини (шляхом подання заяви до нотаріуса або ж шляхом проживання зі спадкодавцем на момент його смерті). Якщо позивач просить суд за другим варіантом визнати за нею право власності на спадкове майно в порядку спадкування з одночасним визначенням додаткового строку для прийняття спадщини, позивач має додатково обґрунтувати можливість поєднання таких вимог та їх одночасного розгляду, оскільки можливість подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини у додатково визначений судом строк виникне у позивача тільки після набрання рішенням суду про визначення додаткового строку законної сили, а, як вказувалось вище, без подання такої заяви до нотаріуса (за умови не проживання спадкоємця спільно зі спадкодавцем) законодавець не повязує можливість визнання права власності на майно в порядку спадкування.

За таких обставин відповідно до вимог ч.1 ст.121 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поновлення строку для вступу у спадщину та визнання права на спадкування за законом, підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В :

1)
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поновлення строку для вступу у спадщину та визнання права на спадкування за законом (третя особа Жовтнева державна нотаріальна контора Миколаївської області), - залишити без руху.

2) Надати позивачу пятиденний строк для виправлення вказаних в описовій частині ухвали недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позову без руху.

3) Розяснити позивачу, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною і повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

СУДДЯ: