Вишгородський районний суд Київської області
РІШЕННЯ

Іменем України

12 травня 2011 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Скарлат О.І.

при секретарі Зуровій Є.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про встановлення порядку користування житловим будинком з надвірними будівлями, що знаходяться в спільній сумісній власності,

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що їй після смерті матері ОСОБА_4 належить 1/4 частина будинку №15 квартира №2 по вул.Шевченка в м. Вишгороді Київської області з надвірними будівлями згідно свідоцтва про право на спадщину за законом. Окрім неї. 1/4 частина цього будинку належить відповідачці ОСОБА_2

Позивачка зазначає, що спадщина, яка належить їй та відповідачці в рівних долях по 1/4 частині кожній, а всього 1/2 частина будинку №15 квартири №2 по вул.Шевченка в м.Вишгороді Київської області складається з житлової кімнати площею 20,1 кв.м, кухні - 13,9 кв.м., коридору площею 7,5 кв.м, а всього загальна площа - 46,6 кв.м., а кожному співвласнику в спадщині належить 23.3 кв.м на одного та надвірні будівлі - сарай, погріб, вбиральня, паркан. Незважаючи на те, що позивачці належить 1/4 частина зазначеного будинку з надвірними будівлями, відповідачка зайняла весь будинок, не дозволяє користуватися її частиною. Добровільно вирішити питання щодо встановлення порядку користування рівними частинами будинку відповідачка не бажає, а тому позивачка змушена звернутися до суду.

За таких обставин, позивачка просить встановити порядок користування 1/4 частиною АДРЕСА_1 під літерою»А» по вул.Шевченка в м.Вишгороді Київської області, виділивши позивачці в користування: приміщення житлової кімнати площею 20,1 кв.м., яка розташована в квартирі № 2 вищезгаданого будинку та надвірні будівлі: 1/2 частину сараю під літерою «С», 1/2 частину цегляного погребу під літерою «С», 1/2 частину вбиральні під літерою «X», 1/2 частину паркану під літерою 1-4.

В судовому засіданні позивачка та її представник адвокат ОСОБА_5 позов підтримати, та просили позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник відповідача позов не визнав, просив в позові відмовити повністю, посилаючись на те, що згідно технічного паспорту квартира №2 даного житлового будинку складається з однієї житлової кімнати площею 20,1 кв.м, кухні - 13,8 кв.м., коридору площею 7,5 кв.м, кладова - 5, 2 кв.м, а всього загальна площа - 46,6 кв.м., а тому не можливо виділити позивачці одну житлову кімнату площею 20,1 кв.м, а відповідачці залишити решту площі будинку. Крім того позивачка просить виділити їй 1/2 частину сараю та цегляного погребу які не увійшли до спадкового майна згідно свідоцтва про право на спадщину, оскільки це самочинні добудови.

Третя особа в судове засідання не зявилася, повідомлена належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомила.

підлягає.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за законом виданого державним нотаріусом Вишгородської державної нотаріальної контори від 22 березня 2002 року та зареєстрованого в реєстрі за № 1853 позивачці ОСОБА_1 належить 1/4 частина житлового будинку від спадкового майна, яке складається з 1/2 частини житлового будинку з відповідними частинами надвірних будівель. Згідно свідоцтва про право на спадщину цей житловий будинок із брусу, житловою площею 47 кв.м, загальною - 86,9 кв.м збудований в 1924 році, 60% зносу, а також надвірні будівлі: гараж - «Г», два навіси - «Д,Т», дві вбиральні - «П,Х», огорожа - «№1-4» (а.с.6).

На іншу 1/4 частину вказаного житлового будинку з надвірними будівлями видано свідоцтво про право на спадщину відповідачці по справі ОСОБА_2

1/2 частина житлового будинку належить третій особі по справі ОСОБА_3, що підтверджується технічним паспортом на житловий будинок ( а.с. 8-9) та договором дарування від 04.12.1990 року, зареєстрований в реєстрі №1-3937, відповідно до якого ОСОБА_3 в користування переходить жила кімната площею 27,0 кв.м, коридор - 13.2 кв.м., а також надвірні будівлі: гараж «Г», навіс - «Е», вбиральня - «И», а огорожа залишається в загальному користуванні. ( а.с. інвентарної справи 33-34).

З технічного паспорта на житловий будинок №15 по вул.Шевченка в м.Вишгород Київської області вбачається, що будинок складається з двох квартир, а зокрема квартира № 1 із житлової кімнати площею 27,0 квм. та кухні 13,2 кв.м, а всього загальною площею 40,2 кв.м.АДРЕСА_2 складається з кухні - 13,8 кв.м., житлової кімнати - 20,1 кв.м, коридору - 7,5 кв.м, кладової - 5,2, а всього загальною площею по квартирі № 2 - 46,6 кв.м.

Згідно ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим, співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Згідно ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності припиняється.

Відповідно до ст.60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Як вбачається з матеріалів справи домовленості між сторонами щодо виділу у натурі частки майна, що їм належить не досягнуто.

Суд враховує, що відповідно до довідки-характеристики виданої Вишгородським БТІ 19.02.2002 року (а.с.59) сарай «С» є самочинною забудовою, згідно свідоцтва про право на спадщину за законом як позивачці ОСОБА_1 так і відповідачці ОСОБА_2 даний сарай та цегляний погріб «С» до складу спадкового майна не увійшли.

Позивачкою не доведено, що це майно належить їй та відповідачці на праві сумісної часткової власності.

Суд також враховує, що позовні вимоги щодо виділення житлової кімнати площею 20,1 кв.м. позивачці, а відповідачці решту нежилих приміщень може порушити право власності відповідачки на це майно. А в судовому засіданні від проведення експертизи про можливість поділу вказаного житлового будинку з надвірними будівлями з виділення 1/4 частки співвласника або визначення вартості переобладнання будинку позивачка відмовилася.

Таким чином оцінюючи у сукупності здобуті в судовому засіданні докази, суд вважає, що позивачці неможливо виділити в натурі 1/4 частку майна, що належить їй. а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 3,10, 11, 60, 88, 215-223 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про встановлення порядку користування житловим будинком з надвірними будівлями, що знаходяться в спільній сумісній власності - відмовити.

На рішення суду може бути протягом десяти днів подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя О.І.Скарлат