Справа № 2-1293/11
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.08.2011 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючий суддя Бобко Т.В.

секретар судових засідань ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна, що є спільною власністю подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, яким просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, поділити спільне майно подружжя, визнавши за кожною з сторін право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1.

Позивач в обґрунтування своїх вимог за позовом зазначав, що сторони перебувають у шлюбі, який було зареєстровано 19 серпня 2000 року відділом РАГС Ленінградського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 782. Від даного шлюбу сторони дітей не мають. Позивач зазначав, що спільне життя з відповідачем не склалося, шлюбні відносини між сторонами припинені з осені 2010 року, спільне господарство не ведеться, примирення між подружжям неможливе. Під час шлюбу сторонами було придбано квартиру АДРЕСА_2 вартістю 44000,00 гривень. Кошти на придбання спірної квартири були отримані від продажу власної квартири позивача, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Картвелішвілі, 9. Сторони не досягли домовленості щодо порядку поділу спільного майна.

У ході судового розгляду позивач уточнив позовні вимоги, просив розділити спільне майно подружжя, визнавши за кожною стороною право власності на ј частину спірної квартири.

Позивач у судове засідання не зявився, надав суду заяву, якою підтримує позовні вимоги та просить розглянути справу у його відсутність.

Відповідач у судове засідання не зявилася, надала суду заяву, якою уточнені позовні вимоги визнає, просить розглянути справу у її відсутність, після розірвання шлюбу прізвище Бржестовськазалишити без змін.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 19 серпня 2000 року відділом РАГС Ленінградського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 782, під час державної реєстрації шлюбу відповідач змінила прізвище Ступенкона ОСОБА_3(свідоцтво про шлюб серії І-БК № 123107). Від шлюбу сторони дітей не мають.

Як встановлено у ході розгляду справи спільне життя подружжя не склалося, шлюбно-сімейні стосунки не підтримуються з осені 2010 року, спільне господарство не ведеться.

Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд, зясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сімї неможливим. При таких обставинах, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню.

Суд зазначає про вибір прізвища після розірвання шлюбу відповідачем, яка у своїй заяві просить після розірвання шлюбу прізвище Бржестовськазалишити без змін.

Як вбачається з договору купівлі-продажу від 18 жовтня 2001 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_4, під час шлюбу ОСОБА_3, яка діяла за себе особисто та як законний представник неповнолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, придбала у рівних частках для кожного квартиру АДРЕСА_1.

Як вбачається з відповіді КП Харківське міське бюро технічної інвентаризаціївід 06.06.2011 року № 2316538 право власності на квартиру АДРЕСА_2 зареєстровано таким чином: Ѕ частина на імя ОСОБА_3, Ѕ частина на імя ОСОБА_5.

Згідно ст.60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Таким чином, сторони набули право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1.

Згідно статті 69 Сімейного кодексу України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Дружина і чоловік мають право розділити майно за взаємною згодою.

Згідно ст. 70 СК України, у разі поділу майна, що є обєктом спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Враховуючи ті обставини, що відповідач визнає позовні вимоги щодо поділу спільного майна у рівних частках, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, відступивши від принципу рівності часток подружжя.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 60, 69, 70, 112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 11, 197, 212-215 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна, що є спільною власністю подружжя задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 19 серпня 2000 року відділом РАГС Ленінградського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 782 розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_3 залишити без змін Бржестовська.

Розділити спільне майно ОСОБА_2 та ОСОБА_3, набуте під час шлюбу, а саме:

Визнати за ОСОБА_2 право власності на ј частину квартири за адресою: АДРЕСА_3.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на ј частину квартири за адресою: АДРЕСА_3

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя -