Придніпровський районний суд м.Черкаси
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2011 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого: судді Степаненка О.М.

при секретарі:ОСОБА_1, ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа ДП «РЕУ ОСОБА_5» про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири, -

встановив:

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона проживає в двокімнатній квартирі, яка належить їй на праві приватної власності на підставі свідоцтва право власності на нерухоме майно серії САВ №162473, виданого підставі рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 12.05.2009 року за №575, за вищевказаною адресою.

17.03.2010 року вона виявила, що її квартиру заливає водою. В цей же день, 17.03.2010 року був складений комісійний акт про аварію, що трапилась на системі центрального водопостачання.

Для визначення матеріальних збитків було проведено експертно товарознавче дослідження по встановленню розміру матеріальних збитків внаслідок затоплення квартири від 29.03.2010 року висновок №86, де вказано, що розмір матеріальних збитків внаслідок топлення квартири №7 по вул. Г. Дніпра в м. Черкаси становить 18362 грн. Також, до матеріалів справи додається висновок № 13-БТ експертного дослідження, в якому зазначено, що вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для відновлення оздоблювальних покриттів після залиття в приміщеннях квартири АДРЕСА_1, на час складання висновку, становить 34131,60 грн.

Окрім цього, затопленням квартири з вини відповідачів, їй було завдано шкоди немайнового характеру - моральної шкоди, яка полягає в моральних і фізичних стражданнях, переживає - нервозність, не виключаючи можливості повторного затоплення її квартири. їй завдано ряд побутових незручностей, так як по вині відповідачів вона змушена проживати в сирому приміщенні, де й зараз присутній запах сирості та яке потребує ремонту. Розмір немайнової (моральної) позивач оцінює у 10000 грн. (з урахувань зміни позовних вимог).

Просить стягнути з відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на її користь на відшкодування завданої їй матеріальної шкоди в розмірі 54293,60 грн., моральної шкоди в розмірі 10000 грн. та судові витрати.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задоволити з підстав визначених у позові.

Відповідач ОСОБА_4 позовні вимоги не визнала, пояснила, що причинами затоплення квартири №7 та №12 є заміна рушникосушарки в квартирі №17.

Представники відповідача ОСОБА_5 позовні вимоги також не визнали, вважають що відповідальність має нести власник квартири № 12, в якій стався порив труби.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 Цивільного-процесуального кодексу України.

В судовому засіданні встановлено, що факт залиття квартири позивача підтверджується Актом «Про залиття» від 17.03.2010 року, складеного комісією ДП РЕУ ПП «Надія», яким встановлено пошкодження конструктивних елементів та опоряджувального покриття приміщень у квартирі АДРЕСА_2.

Справа №2-251/11

Згідно висновків судової будівельно-технічної експертизи №687/883-БТ від 20.10.2010 року, встановлено, що характер та ознаки пошкодження циркуляційного трубопроводу гарячого

водопостачання біля стелі в ванній кімнаті в квартирі АДРЕСА_3 свідчать про те, що пошкодження могли виникнути при роботі по заміні циркуляційного стояку гарячого водопостачання і рушникосушарки №17. Імовірною причиною пошкодження циркуляційного трубопроводу водопостачання біля стелі ванної кімнати в квартирі АДРЕСА_4 стало то, що при нарізанні різьби у патрубку, який з'єднує трубопровід №12 та квартири №17, а також при загвинчуванні кутника над підлогою в квартирі прикладені зусилля, які при недостатньому туриманні патрубка призвели до його провороту до вигину метало пластикової труби у місці її з'єднання з кутником та її пошкодженням квартирі №12.

Аналізуючи вищевказаний висновок, суд покладає його в обґрунтування оскільки останній є таким, що не суперечить матеріалам справи та логічно узгоджу поясненнями сторін, так і з іншими доказами дослідженими в ході судового розгляду повним, всебічним, об'єктивним, проведеним компетентним експертом, що був попереджений про кримінальну відповідальність за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч.2 ст. 383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого- заумови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших і багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог експлуатації будинку.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридично відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно із зазначеними нормами обов'язковими умовами такої відповідальності є наявність шкоди, протиправної поведінки заподіювача шкоди, причинного зв'язку між і протиправною поведінкою та вина заподіювача.

Відповідач ОСОБА_5 по даній справі є власником квартири №17 по вуя. Дніпра, 19 і саме з її помешкання відбулось залиття квартири позивачки №7 вище адреси, саме тому судом встановлені фактичні обставини заподіяння шкоди позивачу відповідача ОСОБА_5.

Суд вважає, що у позовних вимогах позивача ОСОБА_3 до відповідача ОСОБА_6 - власника квартири АДРЕСА_5 відшкодування шкоди необхідно відмовити.

За ч. З ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодування потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Постанова Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»за № 6 від 27.03.1992 року (із змінами доповненнями)роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі та майну громадянина, підлягає відшкодування у повному обсязі, особою, яка її заподіла.

Відповідно до висновків судово-будівельно-технічної експертизи №122/491-Б 12.09.2011 року, вартість відновлюваного ремонту квартир №7 по вул. Героїв Дніпра, 1 Черкаси становить 31550 грн., яка підлягає стягненню на користь позивача із відповідачаПащенко Н.М.

Відповідно до п. З ч. 2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її правв і полягає, зокрема у душевних стражданнях яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі

неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Пленумом Верховного Суду України в п. З постанови № 4 від 31.03.95р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»звернуто увагу на те, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

В судовому засіданні встановлено, що позивач зазнав душевних страждань, в зв'язку із пошкодженням його майна, що призвело до істотних змін в його житті і вимагало додаткових зусиль для організації життя, а тому суд врахувавши всі обставини справи, розміру моральних страждань, вважає, що вимога про стягнення моральної шкоди підлягає до часткового задоволення.

При визначенні розміру відшкодування суд враховує вимоги розумності та справедливості, і вважає, що правильним було б визначити розмір моральної шкоди в сумі 1000 грн., яка підлягає стягненню із відповідача ОСОБА_5 на корись позивача.

Крім того, відповідно до ст. 88 ЦПК України підлягають стягненню із відповідачки на користь позивачки судові витрати, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме: судовий збір у розмірі 325,50 грн., витрати на інформаційне-технічне забезпечення у сумі 120 грн., витрати, пов'язані з оплатою судових експертиз 2706,48 грн. (1031,04 грн. + 1675,44 грн.), а всього 3031,98 грн.

На підставі ст. 23, 386, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст. ст. 151, 156 ЖК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", ст. ст. 8, 10, 11, 56, 60, 61, 79, 88, 212, 213, 215, 223 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 шкоду заподіяну залиттям квартири, яка відповідає вартості відновлюваного ремонту в сумі 31550 грн., моральну шкоду в сумі 1000 грн., судові витрати в сумі 3031,98 грн., а всього 35581,98 грн.

У позовних вимогах ОСОБА_3 до відповідача ОСОБА_4 про відшкодування шкоди - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення .

Головуючий О.М.Степаненко